# Jurnalul Oficial L 190/2014

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 190 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5728 iunie 2014 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 190

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5728 iunie 2014

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ACORDURI INTERNAŢIONALE |
| | * | Notificare privind intrarea în vigoare a Acordului sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Republica Populară Chineză în temeiul articolului XXIV alineatul (6) și al articolului XXVIII din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT) 1994 referitor la modificarea concesiilor din listele de angajamente ale Republicii Bulgaria și ale României în cadrul procesului lor de aderare la Uniunea Europeană | 1 |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 713/2014 al Consiliului din 24 iunie 2014 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1388/2013 privind deschiderea și modul de gestionare a unor contingente tarifare autonome ale Uniunii pentru anumite produse agricole și industriale | 2 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 714/2014 al Comisiei din 25 iunie 2014 de interzicere a pescuitului de ton roșu în Oceanul Atlantic, la est de meridianul de 45° V, și în Marea Mediterană de către navele care arborează pavilionul Greciei | 6 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 715/2014 al Comisiei din 26 iunie 2014 de modificare a anexei III la Regulamentul (CE) nr. 1166/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind anchetele structurale în agricultură și ancheta privind metodele de producție agricolă, în ceea ce privește lista caracteristicilor care trebuie să fie colectate în cadrul anchetei din 2016 referitoare la structura exploatațiilor agricole (
  1
  ) | 8 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 716/2014 al Comisiei din 27 iunie 2014 privind instituirea proiectului comun pilot de sprijinire a punerii în aplicare a Planului general european de management al traficului aerian (
  1
  ) | 19 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 717/2014 al Comisiei din 27 iunie 2014 privind aplicarea articolelor 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ajutoarelor de minimis în sectorul pescuitului și acvaculturii | 45 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 718/2014 al Comisiei din 27 iunie 2014 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 669/2009 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește controalele oficiale consolidate efectuate asupra importurilor de anumite produse de hrană pentru animale și alimentare de origine neanimală (
  1
  ) | 55 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 719/2014 al Comisiei din 27 iunie 2014 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 63 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 720/2014 al Comisiei din 27 iunie 2014 privind atribuirea drepturilor de import pentru cererile depuse pentru perioada 1 iulie 2014-30 iunie 2015 în cadrul contingentului tarifar deschis prin Regulamentul (CE) nr. 431/2008 pentru carnea de vită și mânzat congelată | 65 |
| | | DECIZII |
| | | 2014/404/UE |
| | * | Decizia Consiliului din 20 iunie 2014 de abrogare a Deciziei 2010/282/UE privind existența unui deficit excesiv în Austria | 66 |
| | | 2014/405/UE |
| | * | Decizia Consiliului din 20 iunie 2014 de abrogare a Deciziei 2010/284/UE privind existența unui deficit excesiv în Republica Cehă | 69 |
| | | 2014/406/UE |
| | * | Decizia Consiliului din 20 iunie 2014 de abrogare a Deciziei 2010/407/UE privind existența unui deficit excesiv în Danemarca | 71 |
| | | 2014/407/UE |
| | * | Decizia Consiliului din 20 iunie 2014 de abrogare a Deciziei 2010/287/UE privind existența unui deficit excesiv în Țările de Jos | 73 |
| | | 2014/408/UE |
| | * | Decizia Consiliului din 20 iunie 2014 de abrogare a Deciziei 2010/290/UE privind existența unui deficit excesiv în Slovacia | 76 |
| | | 2014/409/UE |
| | * | Decizia Consiliului din 23 iunie 2014 privind poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, în cadrul Comitetului mixt al SEE referitoare la modificarea Protocolului 31 la Acordul privind SEE în ceea ce privește cooperarea în domenii specifice în afara celor patru libertăți | 78 |
| | | 2014/410/UE |
| | * | Decizia Consiliului din 24 iunie 2014 privind lansarea schimbului automatizat de date în ceea ce privește datele ADN în Belgia | 80 |
| | | 2014/411/UE |
| | * | Decizia Consiliului din 24 iunie 2014 de numire a unui membru belgian în cadrul Comitetului Economic și Social European | 82 |
| | | 2014/412/UE |
| | * | Decizia Consiliului din 24 iunie 2014 de numire a unui membru german în cadrul Comitetului Economic și Social European | 83 |
| | | 2014/413/UE |
| | * | Decizia Consiliului din 24 iunie 2014 de numire a unui membru austriac în cadrul Comitetului Economic și Social European | 84 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

ACORDURI INTERNAŢIONALE

*

Notificare privind intrarea în vigoare a Acordului sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Republica Populară Chineză în temeiul articolului XXIV alineatul (6) și al articolului XXVIII din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT) 1994 referitor la modificarea concesiilor din listele de angajamente ale Republicii Bulgaria și ale României în cadrul procesului lor de aderare la Uniunea Europeană

1

REGULAMENTE

*

Regulamentul (UE) nr. 713/2014 al Consiliului din 24 iunie 2014 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1388/2013 privind deschiderea și modul de gestionare a unor contingente tarifare autonome ale Uniunii pentru anumite produse agricole și industriale

2

*

Regulamentul (UE) nr. 714/2014 al Comisiei din 25 iunie 2014 de interzicere a pescuitului de ton roșu în Oceanul Atlantic, la est de meridianul de 45° V, și în Marea Mediterană de către navele care arborează pavilionul Greciei

6

*

Regulamentul (UE) nr. 715/2014 al Comisiei din 26 iunie 2014 de modificare a anexei III la Regulamentul (CE) nr. 1166/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind anchetele structurale în agricultură și ancheta privind metodele de producție agricolă, în ceea ce privește lista caracteristicilor care trebuie să fie colectate în cadrul anchetei din 2016 referitoare la structura exploatațiilor agricole (
  1
  )

1

8

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 716/2014 al Comisiei din 27 iunie 2014 privind instituirea proiectului comun pilot de sprijinire a punerii în aplicare a Planului general european de management al traficului aerian (
  1
  )

1

19

*

Regulamentul (UE) nr. 717/2014 al Comisiei din 27 iunie 2014 privind aplicarea articolelor 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ajutoarelor de minimis în sectorul pescuitului și acvaculturii

de minimis

45

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 718/2014 al Comisiei din 27 iunie 2014 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 669/2009 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește controalele oficiale consolidate efectuate asupra importurilor de anumite produse de hrană pentru animale și alimentare de origine neanimală (
  1
  )

1

55

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 719/2014 al Comisiei din 27 iunie 2014 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

63

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 720/2014 al Comisiei din 27 iunie 2014 privind atribuirea drepturilor de import pentru cererile depuse pentru perioada 1 iulie 2014-30 iunie 2015 în cadrul contingentului tarifar deschis prin Regulamentul (CE) nr. 431/2008 pentru carnea de vită și mânzat congelată

65

DECIZII

2014/404/UE

*

Decizia Consiliului din 20 iunie 2014 de abrogare a Deciziei 2010/282/UE privind existența unui deficit excesiv în Austria

66

2014/405/UE

*

Decizia Consiliului din 20 iunie 2014 de abrogare a Deciziei 2010/284/UE privind existența unui deficit excesiv în Republica Cehă

69

2014/406/UE

*

Decizia Consiliului din 20 iunie 2014 de abrogare a Deciziei 2010/407/UE privind existența unui deficit excesiv în Danemarca

71

2014/407/UE

*

Decizia Consiliului din 20 iunie 2014 de abrogare a Deciziei 2010/287/UE privind existența unui deficit excesiv în Țările de Jos

73

2014/408/UE

*

Decizia Consiliului din 20 iunie 2014 de abrogare a Deciziei 2010/290/UE privind existența unui deficit excesiv în Slovacia

76

2014/409/UE

*

Decizia Consiliului din 23 iunie 2014 privind poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, în cadrul Comitetului mixt al SEE referitoare la modificarea Protocolului 31 la Acordul privind SEE în ceea ce privește cooperarea în domenii specifice în afara celor patru libertăți

78

2014/410/UE

*

Decizia Consiliului din 24 iunie 2014 privind lansarea schimbului automatizat de date în ceea ce privește datele ADN în Belgia

80

2014/411/UE

*

Decizia Consiliului din 24 iunie 2014 de numire a unui membru belgian în cadrul Comitetului Economic și Social European

82

2014/412/UE

*

Decizia Consiliului din 24 iunie 2014 de numire a unui membru german în cadrul Comitetului Economic și Social European

83

2014/413/UE

*

Decizia Consiliului din 24 iunie 2014 de numire a unui membru austriac în cadrul Comitetului Economic și Social European

84

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

ACORDURI INTERNAŢIONALE

| 28.6.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 190/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 190/1

---

Notificare privind intrarea în vigoare a Acordului sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Republica Populară Chineză în temeiul articolului XXIV alineatul (6) și al articolului XXVIII din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT) 1994 referitor la modificarea concesiilor din listele de angajamente ale Republicii Bulgaria și ale României în cadrul procesului lor de aderare la Uniunea Europeană

Acordul sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Republica Populară Chineză în temeiul articolului XXIV alineatul (6) și al articolului XXVIII din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT) 1994 referitor la modificarea concesiilor din listele de angajamente ale Republicii Bulgaria și ale României în cadrul procesului lor de aderare la Uniunea Europeană (1), semnat la Bruxelles la 9 septembrie 2013, va intra în vigoare la 1 iulie 2014.

---

(1)  JO L 64, 4.3.2014, p. 2.

---

REGULAMENTE

| 28.6.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 190/2 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 190/2

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 713/2014 AL CONSILIULUI

din 24 iunie 2014

de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1388/2013 privind deschiderea și modul de gestionare a unor contingente tarifare autonome ale Uniunii pentru anumite produse agricole și industriale

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 31,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Pentru a asigura furnizarea neîntreruptă și în cantitate suficientă a anumitor mărfuri produse insuficient în Uniune și pentru a evita perturbarea pieței în cazul anumitor produse agricole și industriale, au fost deschise contingente tarifare autonome prin Regulamentul (UE) nr. 1388/2013 al Consiliului (1). Produsele din cadrul acestor contingente tarifare pot fi importate în Uniune cu un nivel redus sau zero al taxelor. Din motivele menționate, este necesar să se deschidă, începând cu 1 iulie 2014, contingente tarifare cu un nivel zero al taxelor pentru un volum corespunzător în ceea ce privește șase produse suplimentare. |
| --- | --- |

(1)

Pentru a asigura furnizarea neîntreruptă și în cantitate suficientă a anumitor mărfuri produse insuficient în Uniune și pentru a evita perturbarea pieței în cazul anumitor produse agricole și industriale, au fost deschise contingente tarifare autonome prin Regulamentul (UE) nr. 1388/2013 al Consiliului (1). Produsele din cadrul acestor contingente tarifare pot fi importate în Uniune cu un nivel redus sau zero al taxelor. Din motivele menționate, este necesar să se deschidă, începând cu 1 iulie 2014, contingente tarifare cu un nivel zero al taxelor pentru un volum corespunzător în ceea ce privește șase produse suplimentare.

| (2) | În plus, în anumite cazuri, contingentele tarifare autonome existente ale Uniunii ar trebui să fie adaptate. În cazul a două produse, este necesar ca descrierea produsului să fie modificată pentru o claritate mai mare și pentru a ține seama de cele mai recente evoluții ale produselor. În cazul unui alt produs, este necesar ca unul dintre codurile TARIC să fie eliminat, deoarece dubla clasificare a devenit caducă. În cazul altor trei produse, este necesar să fie majorate volumele contingentare, întrucât o astfel de majorare este în interesul operatorilor economici și al Uniunii. |
| --- | --- |

(2)

În plus, în anumite cazuri, contingentele tarifare autonome existente ale Uniunii ar trebui să fie adaptate. În cazul a două produse, este necesar ca descrierea produsului să fie modificată pentru o claritate mai mare și pentru a ține seama de cele mai recente evoluții ale produselor. În cazul unui alt produs, este necesar ca unul dintre codurile TARIC să fie eliminat, deoarece dubla clasificare a devenit caducă. În cazul altor trei produse, este necesar să fie majorate volumele contingentare, întrucât o astfel de majorare este în interesul operatorilor economici și al Uniunii.

| (3) | În fine, în cazul a două produse, contingentele tarifare autonome ale Uniunii ar trebui închise începând cu 1 iulie 2014 și, respectiv, 1 ianuarie 2015, întrucât nu este în interesul Uniunii să continue acordarea acestora după datele respective. |
| --- | --- |

(3)

În fine, în cazul a două produse, contingentele tarifare autonome ale Uniunii ar trebui închise începând cu 1 iulie 2014 și, respectiv, 1 ianuarie 2015, întrucât nu este în interesul Uniunii să continue acordarea acestora după datele respective.

| (4) | Prin urmare, Regulamentul (UE) nr. 1388/2013 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(4)

Prin urmare, Regulamentul (UE) nr. 1388/2013 ar trebui modificat în consecință.

| (5) | Având în vedere că unele dintre adaptările contingentelor tarifare autonome în temeiul prezentului regulament trebuie să se aplice începând cu 1 iulie 2014, prezentul regulament ar trebui să se aplice de la data respectivă și să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(5)

Având în vedere că unele dintre adaptările contingentelor tarifare autonome în temeiul prezentului regulament trebuie să se aplice începând cu 1 iulie 2014, prezentul regulament ar trebui să se aplice de la data respectivă și să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Tabelul din anexa la Regulamentul (UE) nr. 1388/2013 se modifică după cum urmează:

| 1. | rândurile care conțin contingentele tarifare cu numerele de ordine 09.2830, 09.2831, 09.2832, 09.2834, 09.2835 și 09.2836 prevăzute în anexa I la prezentul regulament se introduc respectând ordinea codurilor NC indicate în a doua coloană a tabelului din anexa la Regulamentul (UE) nr. 1388/2013; |
| --- | --- |

1.

rândurile care conțin contingentele tarifare cu numerele de ordine 09.2830, 09.2831, 09.2832, 09.2834, 09.2835 și 09.2836 prevăzute în anexa I la prezentul regulament se introduc respectând ordinea codurilor NC indicate în a doua coloană a tabelului din anexa la Regulamentul (UE) nr. 1388/2013;

| 2. | rândurile care conțin contingentele tarifare cu numerele de ordine 09.2629, 09.2631, 09.2639, 09.2668, 09.2669, 09.2806 și 09.2818 se înlocuiesc cu rândurile prevăzute în anexa II la prezentul regulament; |
| --- | --- |

2.

rândurile care conțin contingentele tarifare cu numerele de ordine 09.2629, 09.2631, 09.2639, 09.2668, 09.2669, 09.2806 și 09.2818 se înlocuiesc cu rândurile prevăzute în anexa II la prezentul regulament;

| 3. | rândul corespunzător contingentului tarifar cu numărul de ordine 09.2930 se elimină; |
| --- | --- |

3.

rândul corespunzător contingentului tarifar cu numărul de ordine 09.2930 se elimină;

| 4. | rândul corespunzător contingentului tarifar cu numărul de ordine 09.2639 se elimină. |
| --- | --- |

4.

rândul corespunzător contingentului tarifar cu numărul de ordine 09.2639 se elimină.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la 1 iulie 2014, cu excepția articolului 1 punctul 4, care se aplică de la 1 ianuarie 2015.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Luxemburg, 24 iunie 2014.

Pentru Consiliu

Președintele

E. VENIZELOS

---

(1)  Regulamentul (UE) nr. 1388/2013 al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind deschiderea și modul de gestionare a unor contingente tarifare autonome ale Uniunii pentru anumite produse agricole și industriale și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 7/2010 (JO L 354, 28.12.2013, p. 319).

1

---

ANEXA I

CONTINGENTELE TARIFARE ALE UNIUNII MENȚIONATE LA ARTICOLUL 1 PUNCTUL 1

| Nr. de ordine | Codul NC | TARIC | Descrierea | Perioada contingentară | Volumul con-tingentului | Nivelul taxei con-tingentare (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.2830 | ex 2906 19 00 | 40 | Ciclopropilmetanol (CAS RN 2516-33-8) | 1.7-31.12 | 10 tone | 0 % |
| 09.2831 | ex 2932 99 00 | 40 | 1,3:2,4-Bis-O-(3,4-dimetilbenzilidenă)-D-glucitol (CAS RN 135861-56-2) | 1.7-31.12 | 300 de tone | 0 % |
| 09.2832 | ex 3808 92 90 | 40 | Preparat care conține minimum 38 %, dar maximum 50 % în greutate de piritonă de zinc (DCI) (CAS RN 13463-41-7) în dispesie apoasă | 1.7-31.12 | 250 de tone | 0 % |
| 09.2834 | ex 7604 29 10 | 20 | Bare din aliaj de aluminiu, cu un diametru de 200 mm sau mai mult, dar de maximum 300 mm | 1.7-31.12 | 500 de tone | 0 % |
| 09.2835 | ex 7604 29 10 | 30 | Bare din aliaj de aluminiu, cu un diametru de 300,1 mm sau mai mult, dar de maximum 533,4 mm | 1.7-31.12 | 250 de tone | 0 % |
| 09.2836 | ex 9003 11 00
  ex 9003 19 00 | 10
  20 | Rame de ochelari din plastic sau metale comune, destinate utilizării la fabricarea ochelarilor de corecție (1) | 1.7-31.12 | 2 900 000 de bucăți | 0 % |

Nr. de ordine

Codul NC

TARIC

Descrierea

Perioada contingentară

Volumul con-tingentului

Nivelul taxei con-tingentare (%)

09.2830

ex 2906 19 00

40

Ciclopropilmetanol (CAS RN 2516-33-8)

1.7-31.12

10 tone

0 %

09.2831

ex 2932 99 00

40

1,3:2,4-Bis-O-(3,4-dimetilbenzilidenă)-D-glucitol (CAS RN 135861-56-2)

1.7-31.12

300 de tone

0 %

09.2832

ex 3808 92 90

40

Preparat care conține minimum 38 %, dar maximum 50 % în greutate de piritonă de zinc (DCI) (CAS RN 13463-41-7) în dispesie apoasă

1.7-31.12

250 de tone

0 %

09.2834

ex 7604 29 10

20

Bare din aliaj de aluminiu, cu un diametru de 200 mm sau mai mult, dar de maximum 300 mm

1.7-31.12

500 de tone

0 %

09.2835

ex 7604 29 10

30

Bare din aliaj de aluminiu, cu un diametru de 300,1 mm sau mai mult, dar de maximum 533,4 mm

1.7-31.12

250 de tone

0 %

09.2836

ex 9003 11 00

ex 9003 19 00

10

20

Rame de ochelari din plastic sau metale comune, destinate utilizării la fabricarea ochelarilor de corecție (1)

1.7-31.12

2 900 000 de bucăți

0 %

---

(1)  Suspendarea taxei face obiectul articolelor 291-300 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei din 2 iulie 1993 de stabilire a unor dispoziții de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului de instituire a Codului vamal comunitar (JO L 253, 11.10.1993, p. 1).

---

ANEXA II

CONTINGENTELE TARIFARE ALE UNIUNII MENȚIONATE LA ARTICOLUL 1 PUNCTUL 2

| Nr. de ordine | Codul NC | TARIC | Descrierea | Perioada contingentară | Volumul con-tingentului | Nivelul taxei con-tingentare (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.2806 | ex 2825 90 40 | 30 | Trioxid de wolfram, inclusiv oxid de wolfram albastru (CAS RN 1314-35-8 sau CAS RN 39318-18-8) | 1.1-31.12 | 12 000 de tone | 0 % |
| 09.2639 | 3905 30 00 | | Poli(vinil alcooli), care conține chiar grupări acetat nehidrolizate | 1.1-31.12 | 18 000 de tone | 0 % |
| 09.2818 | ex 6902 90 00 | 10 | Cărămizi refractare având:






  — | lungimea laturii mai mare de 300 mm; și |

Nr. de ordine

Codul NC

TARIC

Descrierea

Perioada contingentară

Volumul con-tingentului

Nivelul taxei con-tingentare (%)

09.2806

ex 2825 90 40

30

Trioxid de wolfram, inclusiv oxid de wolfram albastru (CAS RN 1314-35-8 sau CAS RN 39318-18-8)

1.1-31.12

12 000 de tone

0 %

09.2639

3905 30 00

Poli(vinil alcooli), care conține chiar grupări acetat nehidrolizate

1.1-31.12

18 000 de tone

0 %

09.2818

ex 6902 90 00

10

Cărămizi refractare având:

—

lungimea laturii mai mare de 300 mm; și

| — | conținut maxim de TiO2 de 1 % în greutate; și |
| --- | --- |

—

conținut maxim de TiO2 de 1 % în greutate; și

| — | conținut maxim de Al2O3 de 0,4 % în greutate; și |
| --- | --- |

—

conținut maxim de Al2O3 de 0,4 % în greutate; și

| — | o variație a volumului de mai puțin de 9 % la 1 700 °C. |
| --- | --- |

—

o variație a volumului de mai puțin de 9 % la 1 700 °C.

1.1-31.12

225 de tone

0 %

09.2629

ex 8302 49 00

91

Mânere telescopice din aluminiu, pentru fabricarea valizelor (1)

1.7-31.12

800 000 de bucăți

0 %

09.2668

ex 8714 91 10

ex 8714 91 10

21

31

Cadru de bicicletă construit din fibre de carbon și rășină artificială, vopsit, lăcuit și/sau șlefuit, utilizat la fabricarea de biciclete (1)

1.1-31.12

125 000 de bucăți

0 %

09.2669

ex 8714 91 30

ex 8714 91 30

21

31

Furcă-față de bicicletă, construită din fibre de carbon și rășină artificială, vopsită, lăcuită și/sau șlefuită, utilizată la fabricarea de biciclete (1)

1.1-31.12

97 000 de bucăți

0 %

09.2631

ex 9001 90 00

80

Lentile de sticlă nemontate, prisme și elemente asamblate, destinate utilizării la fabricarea sau repararea produselor de la codurile NC 9002, 9005, 9013 10 și 9015 (1)

1.1-31.12

5 000 000 de bucăți

0 %

---

(1)  Suspendarea taxei face obiectul articolelor 291-300 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei din 2 iulie 1993 de stabilire a unor dispoziții de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului de instituire a Codului vamal comunitar (JO L 253, 11.10.1993, p. 1).

---

| 28.6.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 190/6 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 190/6

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 714/2014 AL COMISIEI

din 25 iunie 2014

de interzicere a pescuitului de ton roșu în Oceanul Atlantic, la est de meridianul de 45° V, și în Marea Mediterană de către navele care arborează pavilionul Greciei

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (1), în special articolul 36 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) nr. 43/2014 al Consiliului (2) stabilește cotele pentru 2014. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) nr. 43/2014 al Consiliului (2) stabilește cotele pentru 2014.

| (2) | Conform informațiilor primite de Comisie, capturile din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru au epuizat cota alocată pentru 2014. |
| --- | --- |

(2)

Conform informațiilor primite de Comisie, capturile din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru au epuizat cota alocată pentru 2014.

| (3) | Prin urmare, este necesară interzicerea pescuitului din acest stoc, |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, este necesară interzicerea pescuitului din acest stoc,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Epuizarea cotei

Cota de pescuit alocată pentru 2014 statului membru menționat în anexa la prezentul regulament pentru stocul indicat în aceeași anexă se consideră epuizată de la data stabilită în respectiva anexă.

Articolul 2

Interdicții

Activitățile de pescuit din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru se interzic începând de la data stabilită în anexă. După această dată, se interzic păstrarea la bord, transferul, transbordarea sau debarcarea peștelui din stocul respectiv capturat de către navele în cauză.

Articolul 3

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 25 iunie 2014.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Lowri EVANS

Director general pentru afaceri maritime și pescuit

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 43/2014 al Consiliului din 20 ianuarie 2014 de stabilire, pentru anul 2014, a posibilităților de pescuit pentru anumite stocuri de pește și grupuri de stocuri de pește, aplicabile în apele Uniunii și, pentru navele din Uniune, în anumite ape din afara Uniunii (JO L 24, 28.1.2014, p. 1).

2

---

ANEXĂ

| Nr. | 07/TQ43 |
| --- | --- |
| Stat membru | Grecia |
| Stoc | BFT/AE45WM |
| Specie | Ton roșu (Thunnus thynnus) |
| Zonă | Oceanul Atlantic, la est de meridianul de 45° longitudine vestică, și Marea Mediterană |
| Data încetării activităților | 28.3.2014 |

Nr.

07/TQ43

Stat membru

Grecia

Stoc

BFT/AE45WM

Specie

Ton roșu (Thunnus thynnus)

Zonă

Oceanul Atlantic, la est de meridianul de 45° longitudine vestică, și Marea Mediterană

Data încetării activităților

28.3.2014

---

| 28.6.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 190/8 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 190/8

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 715/2014 AL COMISIEI

din 26 iunie 2014

de modificare a anexei III la Regulamentul (CE) nr. 1166/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind anchetele structurale în agricultură și ancheta privind metodele de producție agricolă, în ceea ce privește lista caracteristicilor care trebuie să fie colectate în cadrul anchetei din 2016 referitoare la structura exploatațiilor agricole

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1166/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind anchetele structurale în agricultură și ancheta privind metodele de producție agricolă (1), în special articolul 7 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1166/2008 prevede un program de anchete privind structura exploatațiilor agricole până în 2016. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1166/2008 prevede un program de anchete privind structura exploatațiilor agricole până în 2016.

| (2) | Este necesar să se colecteze date pentru monitorizarea punerii în aplicare a măsurilor legate de revizuirea politicii agricole comune după 2013. În plus, este necesar să se colecteze date pentru monitorizarea punerii în aplicare a măsurilor legate de dezvoltarea rurală (2). |
| --- | --- |

(2)

Este necesar să se colecteze date pentru monitorizarea punerii în aplicare a măsurilor legate de revizuirea politicii agricole comune după 2013. În plus, este necesar să se colecteze date pentru monitorizarea punerii în aplicare a măsurilor legate de dezvoltarea rurală (2).

| (3) | Există o lipsă de informații statistice privind utilizarea nutrienților, a irigațiilor și a diferitelor metode de producție agricolă, legate de datele structurale, la nivelul exploatațiilor agricole individuale. Prin urmare, este necesar să se îmbunătățească culegerea de informații privind nutrienții, utilizarea apei și metodele de producție agricolă referitoare la exploatațiile agricole, să se obțină statistici suplimentare pentru dezvoltarea politicii de agromediu și să se îmbunătățească calitatea indicatorilor de agromediu. |
| --- | --- |

(3)

Există o lipsă de informații statistice privind utilizarea nutrienților, a irigațiilor și a diferitelor metode de producție agricolă, legate de datele structurale, la nivelul exploatațiilor agricole individuale. Prin urmare, este necesar să se îmbunătățească culegerea de informații privind nutrienții, utilizarea apei și metodele de producție agricolă referitoare la exploatațiile agricole, să se obțină statistici suplimentare pentru dezvoltarea politicii de agromediu și să se îmbunătățească calitatea indicatorilor de agromediu.

| (4) | Modificarea listei de caracteristici se bazează pe principiul că sarcina totală va rămâne echilibrată de faptul că adăugarea de noi variabile pentru a răspunde evoluției și creșterii nevoilor de date statistice agricole care rezultă din noua politică agricolă comună în perspectiva anului 2020, în special în ceea ce privește îmbunătățirea performanțelor sale de mediu și, în consecință, obținerea indicatorilor de agromediu corespunzători, va fi compensată prin renunțarea la acele variabile care au devenit caduce ca urmare a modificărilor aduse legislației conexe și prin suspendarea punctuală a colectării anumitor variabile în 2016, ținând cont de faptul că nivelul contribuției financiare a UE la anchetă va rămâne același. |
| --- | --- |

(4)

Modificarea listei de caracteristici se bazează pe principiul că sarcina totală va rămâne echilibrată de faptul că adăugarea de noi variabile pentru a răspunde evoluției și creșterii nevoilor de date statistice agricole care rezultă din noua politică agricolă comună în perspectiva anului 2020, în special în ceea ce privește îmbunătățirea performanțelor sale de mediu și, în consecință, obținerea indicatorilor de agromediu corespunzători, va fi compensată prin renunțarea la acele variabile care au devenit caduce ca urmare a modificărilor aduse legislației conexe și prin suspendarea punctuală a colectării anumitor variabile în 2016, ținând cont de faptul că nivelul contribuției financiare a UE la anchetă va rămâne același.

| (5) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1166/2008 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1166/2008 ar trebui modificat în consecință.

| (6) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru statistică agricolă, |
| --- | --- |

(6)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru statistică agricolă,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa III la Regulamentul (CE) nr. 1166/2008 se înlocuiește cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 26 iunie 2014.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 321, 1.12.2008, p. 14.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 1305/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 487).

2

---

ANEXĂ

„ANEXA III

Lista caracteristicilor anchetei structurale în agricultură pentru 2016

| CARACTERISTICI | UNITĂȚI/CATEGORII |
| --- | --- |
| I.   Caracteristici generale |
| – | Amplasarea exploatației (1) |

CARACTERISTICI

UNITĂȚI/CATEGORII

I.   Caracteristici generale

–

Amplasarea exploatației (1)

| – – | Regiunile NUTS (2) 3 |
| --- | --- |

– –

Regiunile NUTS (2) 3

Cod NUTS 3

| – – | Exploatația se află într-o zonă defavorizată (ZD)? |
| --- | --- |

– –

Exploatația se află într-o zonă defavorizată (ZD)?

L/M/N (3)

| – | Statutul juridic al exploatației |
| --- | --- |

–

Statutul juridic al exploatației

| – – | Este exploatația o unitate de terenuri comune? |
| --- | --- |

– –

Este exploatația o unitate de terenuri comune?

Da/Nu

| – – | Responsabilitatea juridică și economică a exploatației este asumată de: |
| --- | --- |

– –

Responsabilitatea juridică și economică a exploatației este asumată de:

| – – – | o persoană fizică care este singurul titular, în cazul în care exploatația este independentă? |
| --- | --- |

– – –

o persoană fizică care este singurul titular, în cazul în care exploatația este independentă?

Da/Nu

| – – – – | În cazul în care răspunsul la întrebarea anterioară este «da», persoana (titularul) este, de asemenea, și șeful exploatației? |
| --- | --- |

– – – –

În cazul în care răspunsul la întrebarea anterioară este «da», persoana (titularul) este, de asemenea, și șeful exploatației?

Da/Nu

| – – – – – | În cazul în care persoana respectivă nu este șeful exploatației, șeful exploatației este un membru al familiei titularului? |
| --- | --- |

– – – – –

În cazul în care persoana respectivă nu este șeful exploatației, șeful exploatației este un membru al familiei titularului?

Da/Nu

| – – – – – | În cazul în care șeful exploatației este un membru al familiei titularului, șeful exploatației este soțul/soția titularului? |
| --- | --- |

– – – – –

În cazul în care șeful exploatației este un membru al familiei titularului, șeful exploatației este soțul/soția titularului?

Da/Nu

| – – – | una sau mai multe persoane fizice care este/sunt partener(i), în cazul în care exploatația este un grup de exploatații? |
| --- | --- |

– – –

una sau mai multe persoane fizice care este/sunt partener(i), în cazul în care exploatația este un grup de exploatații?

Da/Nu

| – – – | o persoană juridică? |
| --- | --- |

– – –

o persoană juridică?

Da/Nu

| – | Modul de deținere (raportat la exploatant) și împărțirea exploatației |
| --- | --- |

–

Modul de deținere (raportat la exploatant) și împărțirea exploatației

| – – | Suprafața agricolă utilizată: |
| --- | --- |

– –

Suprafața agricolă utilizată:

| – – – | În proprietate |
| --- | --- |

– – –

În proprietate

ha

| – – – | În arendă |
| --- | --- |

– – –

În arendă

ha

| – – – | În parte sau alte moduri |
| --- | --- |

– – –

În parte sau alte moduri

ha

| – – – | Teren comun |
| --- | --- |

– – –

Teren comun

ha

| – | Agricultură ecologică |
| --- | --- |

–

Agricultură ecologică

| – – | Se practică agricultura ecologică în exploatație? |
| --- | --- |

– –

Se practică agricultura ecologică în exploatație?

Da/Nu

| – – | Detalii (4) |
| --- | --- |

– –

Detalii (4)

| – – – | Suprafața agricolă totală utilizată a exploatației pe care sunt aplicate metode de producție ale agriculturii ecologice certificate în conformitate cu normele naționale sau ale Uniunii Europene |
| --- | --- |

– – –

Suprafața agricolă totală utilizată a exploatației pe care sunt aplicate metode de producție ale agriculturii ecologice certificate în conformitate cu normele naționale sau ale Uniunii Europene

ha

| – – – | Suprafața agricolă totală utilizată a exploatației aflate în curs de transformare pentru a respecta metodele de producție ale agriculturii ecologice care urmează a fi certificate în conformitate cu normele naționale sau ale Uniunii Europene |
| --- | --- |

– – –

Suprafața agricolă totală utilizată a exploatației aflate în curs de transformare pentru a respecta metodele de producție ale agriculturii ecologice care urmează a fi certificate în conformitate cu normele naționale sau ale Uniunii Europene

ha

| – – – | Suprafața exploatației pe care metodele de producție ale agriculturii ecologice sunt fie aplicate și certificate în conformitate cu normele naționale sau cele ale Uniunii Europene, fie în curs de transformare pentru a fi certificate: |
| --- | --- |

– – –

Suprafața exploatației pe care metodele de producție ale agriculturii ecologice sunt fie aplicate și certificate în conformitate cu normele naționale sau cele ale Uniunii Europene, fie în curs de transformare pentru a fi certificate:

| – – – – | Cereale pentru boabe (inclusiv semințe) |
| --- | --- |

– – – –

Cereale pentru boabe (inclusiv semințe)

ha

| – – – – | Culturi de leguminoase uscate și proteaginoase pentru producția de boabe (inclusiv semințe și amestecuri de cereale și leguminoase) |
| --- | --- |

– – – –

Culturi de leguminoase uscate și proteaginoase pentru producția de boabe (inclusiv semințe și amestecuri de cereale și leguminoase)

ha

| – – – – | Cartofi (inclusiv cartofi timpurii și cartofi de sămânță) |
| --- | --- |

– – – –

Cartofi (inclusiv cartofi timpurii și cartofi de sămânță)

ha

| – – – – | Sfeclă de zahăr (exceptând semințele) |
| --- | --- |

– – – –

Sfeclă de zahăr (exceptând semințele)

ha

| – – – – | Plante oleaginoase |
| --- | --- |

– – – –

Plante oleaginoase

ha

| – – – – | Legume proaspete, pepeni și căpșuni |
| --- | --- |

– – – –

Legume proaspete, pepeni și căpșuni

ha

| – – – – | Pășuni și fânețe, exclusiv cele de pe terenuri accidentate |
| --- | --- |

– – – –

Pășuni și fânețe, exclusiv cele de pe terenuri accidentate

ha

| – – – – | Plantații de pomi fructiferi și de arbuști fructiferi |
| --- | --- |

– – – –

Plantații de pomi fructiferi și de arbuști fructiferi

ha

| – – – – | Plantații de citrice |
| --- | --- |

– – – –

Plantații de citrice

ha

| – – – – | Plantații de măslini |
| --- | --- |

– – – –

Plantații de măslini

ha

| – – – – | Plantații viticole |
| --- | --- |

– – – –

Plantații viticole

ha

| – – – – | Alte culturi (plante pentru fibre etc.) inclusiv cele de pe terenuri accidentate |
| --- | --- |

– – – –

Alte culturi (plante pentru fibre etc.) inclusiv cele de pe terenuri accidentate

ha

| – – – | Metodele de producție ale agriculturii ecologice aplicate producției animale și certificate în conformitate cu normele naționale sau ale Uniunii Europene: |
| --- | --- |

– – –

Metodele de producție ale agriculturii ecologice aplicate producției animale și certificate în conformitate cu normele naționale sau ale Uniunii Europene:

| – – – – | Bovine |
| --- | --- |

– – – –

Bovine

Cap

| – – – – | Porcine |
| --- | --- |

– – – –

Porcine

Cap

| – – – – | Ovine și caprine |
| --- | --- |

– – – –

Ovine și caprine

Cap

| – – – – | Păsări de curte |
| --- | --- |

– – – –

Păsări de curte

Cap

| – – – – | Alte animale |
| --- | --- |

– – – –

Alte animale

Da/Nu

| – – | Destinația producției exploatației: |
| --- | --- |

– –

Destinația producției exploatației:

| – – – | Gospodăria consumă mai mult de 50 % din valoarea producției finale a exploatației |
| --- | --- |

– – –

Gospodăria consumă mai mult de 50 % din valoarea producției finale a exploatației

Da/Nu

| – – – | Vânzarea directă către consumatorii finali reprezintă mai mult de 50 % din vânzările totale ale exploatației |
| --- | --- |

– – –

Vânzarea directă către consumatorii finali reprezintă mai mult de 50 % din vânzările totale ale exploatației

Da/Nu

II.   Teren

| - | Teren arabil |
| --- | --- |

-

Teren arabil

| – – | Cereale pentru producția de boabe (inclusiv semințe): |
| --- | --- |

– –

Cereale pentru producția de boabe (inclusiv semințe):

| – – – | Grâu comun și spelt |
| --- | --- |

– – –

Grâu comun și spelt

ha

| – – – | Grâu dur |
| --- | --- |

– – –

Grâu dur

ha

| – – – | Secară |
| --- | --- |

– – –

Secară

ha

| – – – | Orz |
| --- | --- |

– – –

Orz

ha

| – – – | Ovăz |
| --- | --- |

– – –

Ovăz

ha

| – – – | Porumb boabe |
| --- | --- |

– – –

Porumb boabe

ha

| – – – | Orez |
| --- | --- |

– – –

Orez

ha

| – – – | Alte cereale pentru producția de boabe |
| --- | --- |

– – –

Alte cereale pentru producția de boabe

ha

| – – | Culturi de leguminoase uscate și proteaginoase pentru producția de boabe (inclusiv semințe și amestecuri de cereale și leguminoase) |
| --- | --- |

– –

Culturi de leguminoase uscate și proteaginoase pentru producția de boabe (inclusiv semințe și amestecuri de cereale și leguminoase)

ha

| – – – | dintre care mazăre, fasole boabe și lupin dulce |
| --- | --- |

– – –

dintre care mazăre, fasole boabe și lupin dulce

ha

| – – | Cartofi (inclusiv cartofi timpurii și cartofi de sămânță) |
| --- | --- |

– –

Cartofi (inclusiv cartofi timpurii și cartofi de sămânță)

ha

| – – | Sfeclă de zahăr (exceptând semințele) |
| --- | --- |

– –

Sfeclă de zahăr (exceptând semințele)

ha

| – – | Rădăcinoase furajere și Brassicaceae (exceptând semințele) |
| --- | --- |

– –

Rădăcinoase furajere și Brassicaceae (exceptând semințele)

ha

| – – | Culturi industriale: |
| --- | --- |

– –

Culturi industriale:

| – – – | Tutun |
| --- | --- |

– – –

Tutun

ha

| – – – | Hamei |
| --- | --- |

– – –

Hamei

ha

| – – – | Bumbac |
| --- | --- |

– – –

Bumbac

ha

| – – – | Rapiță și rapiță sălbatică |
| --- | --- |

– – –

Rapiță și rapiță sălbatică

ha

| – – – | Floarea-soarelui |
| --- | --- |

– – –

Floarea-soarelui

ha

| – – – | Soia |
| --- | --- |

– – –

Soia

ha

| – – – | Semințe de in (in pentru ulei) |
| --- | --- |

– – –

Semințe de in (in pentru ulei)

ha

| – – – | Alte culturi oleaginoase |
| --- | --- |

– – –

Alte culturi oleaginoase

ha

| – – – | In |
| --- | --- |

– – –

In

ha

| – – – | Cânepă |
| --- | --- |

– – –

Cânepă

ha

| – – – | Alte plante pentru fibre |
| --- | --- |

– – –

Alte plante pentru fibre

ha

| – – – | Plante aromatice, medicinale și culinare |
| --- | --- |

– – –

Plante aromatice, medicinale și culinare

ha

| – – – | Alte culturi industriale care nu sunt menționate în altă parte |
| --- | --- |

– – –

Alte culturi industriale care nu sunt menționate în altă parte

ha

| – – | Legume proaspete, pepeni galbeni și căpșuni, din care: |
| --- | --- |

– –

Legume proaspete, pepeni galbeni și căpșuni, din care:

| – – – | În aer liber sau sub acoperiș protector jos (neaccesibil) |
| --- | --- |

– – –

În aer liber sau sub acoperiș protector jos (neaccesibil)

ha

| – – – – | În câmp deschis |
| --- | --- |

– – – –

În câmp deschis

ha

| – – – – | Producție casnică |
| --- | --- |

– – – –

Producție casnică

ha

| – – – | În seră sau sub alt acoperiș protector (accesibil) |
| --- | --- |

– – –

În seră sau sub alt acoperiș protector (accesibil)

ha

| – – | Flori și plante ornamentale (exclusiv pepinierele): |
| --- | --- |

– –

Flori și plante ornamentale (exclusiv pepinierele):

| – – – | În aer liber sau sub acoperiș protector jos (neaccesibil) |
| --- | --- |

– – –

În aer liber sau sub acoperiș protector jos (neaccesibil)

ha

| – – – | În seră sau sub alt acoperiș protector (accesibil) |
| --- | --- |

– – –

În seră sau sub alt acoperiș protector (accesibil)

ha

| – – | Plante recoltate în stare verde |
| --- | --- |

– –

Plante recoltate în stare verde

| – – – | Pășuni temporare |
| --- | --- |

– – –

Pășuni temporare

ha

| – – – | Alte plante recoltate în stare verde: |
| --- | --- |

– – –

Alte plante recoltate în stare verde:

| – – – – | Porumb verde |
| --- | --- |

– – – –

Porumb verde

ha

| – – – – | Plante leguminoase |
| --- | --- |

– – – –

Plante leguminoase

ha

| – – – – | Alte plante recoltate în stare verde care nu sunt menționate în altă parte |
| --- | --- |

– – – –

Alte plante recoltate în stare verde care nu sunt menționate în altă parte

ha

| – – | Semințe și răsaduri pe teren arabil |
| --- | --- |

– –

Semințe și răsaduri pe teren arabil

ha

| – – | Alte culturi pe teren arabil |
| --- | --- |

– –

Alte culturi pe teren arabil

ha

| – – | Teren necultivat |
| --- | --- |

– –

Teren necultivat

ha

| – | Grădini familiale |
| --- | --- |

–

Grădini familiale

ha

| – | Pajiște permanentă |
| --- | --- |

–

Pajiște permanentă

ha

| – – | Pășuni și fânețe, exclusiv cele de pe terenuri accidentate |
| --- | --- |

– –

Pășuni și fânețe, exclusiv cele de pe terenuri accidentate

ha

| – – | Pășuni și fânețe pe terenuri accidentate |
| --- | --- |

– –

Pășuni și fânețe pe terenuri accidentate

ha

| – – | Pajiști permanente care nu mai sunt utilizate în producție și sunt eligibile pentru plata subvențiilor |
| --- | --- |

– –

Pajiști permanente care nu mai sunt utilizate în producție și sunt eligibile pentru plata subvențiilor

ha

| – | Culturi permanente |
| --- | --- |

–

Culturi permanente

| – – | Plantații de pomi fructiferi și de arbuști fructiferi |
| --- | --- |

– –

Plantații de pomi fructiferi și de arbuști fructiferi

ha

| – – – | Specii de fructe, dintre care: |
| --- | --- |

– – –

Specii de fructe, dintre care:

ha

| – – – – | Fructe din zone cu climat temperat |
| --- | --- |

– – – –

Fructe din zone cu climat temperat

ha

| – – – – | Fructe din zone cu climat subtropical |
| --- | --- |

– – – –

Fructe din zone cu climat subtropical

ha

| – – – | Specii de bace |
| --- | --- |

– – –

Specii de bace

ha

| – – – | Fructe cu coajă |
| --- | --- |

– – –

Fructe cu coajă

ha

| – – | Plantații de citrice |
| --- | --- |

– –

Plantații de citrice

ha

| – – | Plantații de măslini |
| --- | --- |

– –

Plantații de măslini

ha

| – – – | Care produc în mod curent măsline de masă |
| --- | --- |

– – –

Care produc în mod curent măsline de masă

ha

| – – – | Care produc în mod curent măsline pentru producția de ulei de măsline |
| --- | --- |

– – –

Care produc în mod curent măsline pentru producția de ulei de măsline

ha

| – – | Plantații viticole, care produc în mod curent: |
| --- | --- |

– –

Plantații viticole, care produc în mod curent:

ha

| – – – | Vin de calitate |
| --- | --- |

– – –

Vin de calitate

ha

| – – – | Alte vinuri |
| --- | --- |

– – –

Alte vinuri

ha

| – – – | Struguri de masă |
| --- | --- |

– – –

Struguri de masă

ha

| – – – | Stafide |
| --- | --- |

– – –

Stafide

ha

| – – | Pepiniere |
| --- | --- |

– –

Pepiniere

ha

| – – | Alte culturi permanente |
| --- | --- |

– –

Alte culturi permanente

ha

| – – | Culturi permanente în seră |
| --- | --- |

– –

Culturi permanente în seră

ha

| – | Alte terenuri |
| --- | --- |

–

Alte terenuri

| – – | Suprafață agricolă neutilizată |
| --- | --- |

– –

Suprafață agricolă neutilizată

ha

| – – | Suprafața împădurită |
| --- | --- |

– –

Suprafața împădurită

ha

| – – – | dintre care crânguri cu rotație rapidă |
| --- | --- |

– – –

dintre care crânguri cu rotație rapidă

ha

| – – | Alte terenuri (terenuri ocupate de clădiri, curți de ferme, drumuri, iazuri, cariere, terenuri nefertile, pietroase etc.) |
| --- | --- |

– –

Alte terenuri (terenuri ocupate de clădiri, curți de ferme, drumuri, iazuri, cariere, terenuri nefertile, pietroase etc.)

ha

| – | Ciuperci |
| --- | --- |

–

Ciuperci

ha

| – | Culturi energetice |
| --- | --- |

–

Culturi energetice

ha

| – | Irigații |
| --- | --- |

–

Irigații

| – – | Suprafața irigată |
| --- | --- |

– –

Suprafața irigată

| – – – | Suprafața irigabilă totală |
| --- | --- |

– – –

Suprafața irigabilă totală

ha

| – – – | Suprafața totală cultivată irigată cel puțin o dată în ultimele 12 luni |
| --- | --- |

– – –

Suprafața totală cultivată irigată cel puțin o dată în ultimele 12 luni

ha

| – – | Metodele de irigare folosite |
| --- | --- |

– –

Metodele de irigare folosite

| – – – | Irigare de suprafață (prin inundare, șanțuri) |
| --- | --- |

– – –

Irigare de suprafață (prin inundare, șanțuri)

Da/Nu

| – – – | Irigare prin aspersiune |
| --- | --- |

– – –

Irigare prin aspersiune

Da/Nu

| – – – | Irigare prin picurare |
| --- | --- |

– – –

Irigare prin picurare

Da/Nu

| – – | Sursa apei de irigare folosită pe exploatație: |
| --- | --- |

– –

Sursa apei de irigare folosită pe exploatație:

| – – – | Apele subterane ale exploatației |
| --- | --- |

– – –

Apele subterane ale exploatației

Da/Nu

| – – – | Apele de suprafață ale exploatației (iazuri sau îndiguiri) |
| --- | --- |

– – –

Apele de suprafață ale exploatației (iazuri sau îndiguiri)

Da/Nu

| – – – | Apele de suprafață din afara exploatației, din lacuri, râuri sau cursuri de apă |
| --- | --- |

– – –

Apele de suprafață din afara exploatației, din lacuri, râuri sau cursuri de apă

Da/Nu

| – – – | Apa din afara exploatației din rețelele comune de aprovizionare cu apă |
| --- | --- |

– – –

Apa din afara exploatației din rețelele comune de aprovizionare cu apă

Da/Nu

| – – – | Alte surse |
| --- | --- |

– – –

Alte surse

Da/Nu

III.   Efective de animale

| – | Ecvidee |
| --- | --- |

–

Ecvidee

Cap

| – | Bovine |
| --- | --- |

–

Bovine

| – – | Bovine, sub un an, masculi și femele |
| --- | --- |

– –

Bovine, sub un an, masculi și femele

Cap

| – – | Bovine, între un an și mai puțin de doi ani, masculi |
| --- | --- |

– –

Bovine, între un an și mai puțin de doi ani, masculi

Cap

| – – | Bovine, între un an și mai puțin de doi ani, femele |
| --- | --- |

– –

Bovine, între un an și mai puțin de doi ani, femele

Cap

| – – | Bovine de peste doi ani, masculi |
| --- | --- |

– –

Bovine de peste doi ani, masculi

Cap

| – – | Juninci de doi ani și peste |
| --- | --- |

– –

Juninci de doi ani și peste

Cap

| – – | Vaci de lapte |
| --- | --- |

– –

Vaci de lapte

Cap

| – – | Alte vaci |
| --- | --- |

– –

Alte vaci

Cap

| – | Ovine și caprine: |
| --- | --- |

–

Ovine și caprine:

| – – | Ovine (toate vârstele) |
| --- | --- |

– –

Ovine (toate vârstele)

Cap

| – – – | Femele de reproducție |
| --- | --- |

– – –

Femele de reproducție

Cap

| – – – | Alte ovine |
| --- | --- |

– – –

Alte ovine

Cap

| – – | Caprine (toate vârstele) |
| --- | --- |

– –

Caprine (toate vârstele)

Cap

| – – – | Femele de reproducție |
| --- | --- |

– – –

Femele de reproducție

Cap

| – – – | Alte caprine |
| --- | --- |

– – –

Alte caprine

Cap

| – | Porcine: |
| --- | --- |

–

Porcine:

| – – | Purcei cu greutatea animalului viu sub 20 kg |
| --- | --- |

– –

Purcei cu greutatea animalului viu sub 20 kg

Cap

| – – | Scroafe de reproducție de 50 kg și peste |
| --- | --- |

– –

Scroafe de reproducție de 50 kg și peste

Cap

| – – | Alte porcine |
| --- | --- |

– –

Alte porcine

Cap

| – | Păsări de curte: |
| --- | --- |

–

Păsări de curte:

| – – | Pui de carne |
| --- | --- |

– –

Pui de carne

Cap

| – – | Găini ouătoare |
| --- | --- |

– –

Găini ouătoare

Cap

| – – | Alte păsări de curte: |
| --- | --- |

– –

Alte păsări de curte:

Cap

| – – – | Curcani și curci |
| --- | --- |

– – –

Curcani și curci

Cap

| – – – | Rațe |
| --- | --- |

– – –

Rațe

Cap

| – – – | Gâște |
| --- | --- |

– – –

Gâște

Cap

| – – – | Struți |
| --- | --- |

– – –

Struți

Cap

| – – – | Alte păsări de curte care nu sunt menționate în altă parte |
| --- | --- |

– – –

Alte păsări de curte care nu sunt menționate în altă parte

Cap

| – | Iepuri, femele de reproducție |
| --- | --- |

–

Iepuri, femele de reproducție

Cap

| – | Albine |
| --- | --- |

–

Albine

Stupi

| – | Animale care nu sunt menționate în altă parte |
| --- | --- |

–

Animale care nu sunt menționate în altă parte

Da/Nu

IV.   Forța de muncă

| IV.(i) | Activități agricole în cadrul exploatației |
| --- | --- |

IV.(i)

| – | Titular |
| --- | --- |

–

Titular

| – – | Sex |
| --- | --- |

– –

Sex

Masculin/Feminin

| – – | Vârstă |
| --- | --- |

– –

Vârstă

Intervale de vârstă (5)

| – – | Activități agricole în cadrul exploatației (în afară de activitățile de gospodărie) |
| --- | --- |

– –

Activități agricole în cadrul exploatației (în afară de activitățile de gospodărie)

Intervalul 1 % UAM (6)

| – | Șeful exploatației |
| --- | --- |

–

Șeful exploatației

| – – | Sex |
| --- | --- |

– –

Sex

Masculin/Feminin

| – – | Vârstă |
| --- | --- |

– –

Vârstă

Intervale de vârstă (5)

| – – | Activități agricole în cadrul exploatației (în afară de activitățile de gospodărie) |
| --- | --- |

– –

Activități agricole în cadrul exploatației (în afară de activitățile de gospodărie)

Intervalul 2 % UAM (7)

| – | Nivelul de instruire al șefului exploatației |
| --- | --- |

–

Nivelul de instruire al șefului exploatației

| – – | Pregătirea agricolă a șefului exploatației |
| --- | --- |

– –

Pregătirea agricolă a șefului exploatației

Coduri de formare (8)

| – – | Formarea profesională a șefului exploatației în ultimele 12 luni |
| --- | --- |

– –

Formarea profesională a șefului exploatației în ultimele 12 luni

Da/Nu

| – | Membri ai familiei titularului unic, care desfășoară activități agricole pentru exploatație: bărbați |
| --- | --- |

–

Membri ai familiei titularului unic, care desfășoară activități agricole pentru exploatație: bărbați

| – – | Activități agricole în cadrul exploatației (în afară de activitățile de gospodărie) |
| --- | --- |

– –

Activități agricole în cadrul exploatației (în afară de activitățile de gospodărie)

Intervalul 2 % UAM

| – | Membri ai familiei titularului unic, care desfășoară activități agricole pentru exploatație: femei |
| --- | --- |

–

Membri ai familiei titularului unic, care desfășoară activități agricole pentru exploatație: femei

| – – | Activități agricole în cadrul exploatației (în afară de activitățile de gospodărie) |
| --- | --- |

– –

Activități agricole în cadrul exploatației (în afară de activitățile de gospodărie)

Intervalul 2 % UAM

| – | Angajați permanenți nemembri ai familiei: bărbați |
| --- | --- |

–

Angajați permanenți nemembri ai familiei: bărbați

| – – | Activități agricole în cadrul exploatației (în afară de activitățile de gospodărie) |
| --- | --- |

– –

Activități agricole în cadrul exploatației (în afară de activitățile de gospodărie)

Intervalul 2 % UAM

| – | Angajați permanenți nemembri ai familiei: femei |
| --- | --- |

–

Angajați permanenți nemembri ai familiei: femei

| – – | Activități agricole în cadrul exploatației (în afară de activitățile de gospodărie) |
| --- | --- |

– –

Activități agricole în cadrul exploatației (în afară de activitățile de gospodărie)

Intervalul 2 % UAM

| – | Angajați fără contract nemembri ai familiei: bărbați și femei |
| --- | --- |

–

Angajați fără contract nemembri ai familiei: bărbați și femei

Zile lucrătoare cu normă întreagă

| IV.(ii) | Alte activități lucrative: Alte activități decât cele agricole, în cadrul exploatației (care nu sunt direct legate de exploatație) și activități în afara exploatației |
| --- | --- |

IV.(ii)

| – | Alte activități lucrative ale titularului care este, de asemenea, șeful exploatației: |
| --- | --- |

–

Alte activități lucrative ale titularului care este, de asemenea, șeful exploatației:

M/S/N (9)

| – | Alte activități lucrative ale celorlalți membri ai familiei titularului unic: activitate principală |
| --- | --- |

–

Alte activități lucrative ale celorlalți membri ai familiei titularului unic: activitate principală

Număr de persoane

| – | Alte activități lucrative ale celorlalți membri ai familiei titularului unic: activitate secundară |
| --- | --- |

–

Alte activități lucrative ale celorlalți membri ai familiei titularului unic: activitate secundară

Număr de persoane

V.   Alte activități lucrative ale exploatației (direct legate de exploatație)

| V.(i) | Lista activităților lucrative neagricole |
| --- | --- |

V.(i)

| – | Furnizarea de servicii medicale, sociale sau educaționale |
| --- | --- |

–

Furnizarea de servicii medicale, sociale sau educaționale

Da/Nu

| – | Turism, cazare și alte activități de agrement |
| --- | --- |

–

Turism, cazare și alte activități de agrement

Da/Nu

| – | Artizanat |
| --- | --- |

–

Artizanat

Da/Nu

| – | Prelucrarea produselor agricole |
| --- | --- |

–

Prelucrarea produselor agricole

Da/Nu

| – | Producerea de energie regenerabilă |
| --- | --- |

–

Producerea de energie regenerabilă

Da/Nu

| – | Prelucrarea lemnului (de exemplu, tăierea) |
| --- | --- |

–

Prelucrarea lemnului (de exemplu, tăierea)

Da/Nu

| – | Acvacultură |
| --- | --- |

–

Acvacultură

Da/Nu

| – | Lucrări contractuale (folosind mijloacele de producție ale exploatației) |
| --- | --- |

–

Lucrări contractuale (folosind mijloacele de producție ale exploatației)

| – – | Agricole (pentru alte exploatații) |
| --- | --- |

– –

Agricole (pentru alte exploatații)

Da/Nu

| – – | Neagricole |
| --- | --- |

– –

Neagricole

Da/Nu

| – | Silvicultură |
| --- | --- |

–

Silvicultură

Da/Nu

| – | Altele |
| --- | --- |

–

Altele

Da/Nu

| – | Cine este implicat? |
| --- | --- |

–

Cine este implicat?

| – – | Titularul care este, de asemenea, șeful exploatației |
| --- | --- |

– –

Titularul care este, de asemenea, șeful exploatației

M/S/N (9)

| – – | Alți membri ai familiei titularului unic, ca activitate principală |
| --- | --- |

– –

Alți membri ai familiei titularului unic, ca activitate principală

Număr de persoane

| – – | Alți membri ai familiei titularului unic, ca activitate secundară |
| --- | --- |

– –

Alți membri ai familiei titularului unic, ca activitate secundară

Număr de persoane

| – – | Membri care nu fac parte din familie care lucrează cu regularitate în cadrul exploatației, ca activitate principală |
| --- | --- |

– –

Membri care nu fac parte din familie care lucrează cu regularitate în cadrul exploatației, ca activitate principală

Număr de persoane

| – – | Membri care nu fac parte din familie care lucrează cu regularitate în cadrul exploatației, ca activitate secundară |
| --- | --- |

– –

Membri care nu fac parte din familie care lucrează cu regularitate în cadrul exploatației, ca activitate secundară

Număr de persoane

| V.(ii) | Importanța activităților lucrative neagricole, direct legate de exploatație |
| --- | --- |

V.(ii)

| – | Procentajul producției finale a exploatației |
| --- | --- |

–

Procentajul producției finale a exploatației

Intervale procentuale (10)

VI.   Sprijin pentru dezvoltarea rurală

| – | Exploatația a beneficiat de una din măsurile de dezvoltare rurală în timpul ultimilor 3 ani (11) |
| --- | --- |

–

Exploatația a beneficiat de una din măsurile de dezvoltare rurală în timpul ultimilor 3 ani (11)

Da/Nu

| – – | Participarea fermierilor la sisteme de calitate alimentară |
| --- | --- |

– –

Participarea fermierilor la sisteme de calitate alimentară

Da/Nu

| – – | Plăți legate de Natura 2000 și de Directiva-cadru privind apa (12) |
| --- | --- |

– –

Plăți legate de Natura 2000 și de Directiva-cadru privind apa (12)

Da/Nu

| – – | Plăți pentru agromediu — și climatice |
| --- | --- |

– –

Plăți pentru agromediu — și climatice

Da/Nu

| – – | Agricultură ecologică |
| --- | --- |

– –

Agricultură ecologică

Da/Nu

| – – | Plăți pentru bunăstarea animalelor |
| --- | --- |

– –

Plăți pentru bunăstarea animalelor

Da/Nu

| – – | Investiții în active fizice |
| --- | --- |

– –

Investiții în active fizice

Da/Nu

| – – | Prevenirea și repararea daunelor cauzate potențialului de producție agricolă de dezastre naturale și de evenimente catastrofale |
| --- | --- |

– –

Prevenirea și repararea daunelor cauzate potențialului de producție agricolă de dezastre naturale și de evenimente catastrofale

Da/Nu

| – – | Dezvoltarea exploatațiilor și a întreprinderilor |
| --- | --- |

– –

Dezvoltarea exploatațiilor și a întreprinderilor

Da/Nu

| – – | Investiții în dezvoltarea zonelor forestiere și în viabilitatea pădurilor |
| --- | --- |

– –

Investiții în dezvoltarea zonelor forestiere și în viabilitatea pădurilor

Da/Nu

| – – | Împădurirea și crearea de suprafețe împădurite |
| --- | --- |

– –

Împădurirea și crearea de suprafețe împădurite

Da/Nu

| – – | Instituirea de sisteme agroforestiere |
| --- | --- |

– –

Instituirea de sisteme agroforestiere

Da/Nu

| – – | Prevenirea și repararea daunelor cauzate pădurilor |
| --- | --- |

– –

Prevenirea și repararea daunelor cauzate pădurilor

Da/Nu

| – – | Investiții în ameliorarea rezilienței și a valorii ecologice a pădurilor |
| --- | --- |

– –

Investiții în ameliorarea rezilienței și a valorii ecologice a pădurilor

Da/Nu

| – – | Investiții în tehnologii forestiere și în prelucrarea, mobilizarea și comercializarea produselor forestiere |
| --- | --- |

– –

Investiții în tehnologii forestiere și în prelucrarea, mobilizarea și comercializarea produselor forestiere

Da/Nu

| – – | Plăți pentru zone care se confruntă cu constrângeri naturale sau cu alte constrângeri specifice |
| --- | --- |

– –

Plăți pentru zone care se confruntă cu constrângeri naturale sau cu alte constrângeri specifice

Da/Nu

| – – | Servicii de silvomediu, servicii climatice și conservarea pădurilor |
| --- | --- |

– –

Servicii de silvomediu, servicii climatice și conservarea pădurilor

Da/Nu

| – – | Gestionarea riscurilor |
| --- | --- |

– –

Gestionarea riscurilor

Da/Nu

VII.   Practici de gestionare a solului și a îngrășământului organic lichid aplicate în exploatațiile agricole

| – | Metode de cultivare a solului (13) aplicate pe teren arabil în aer liber |
| --- | --- |

–

Metode de cultivare a solului (13) aplicate pe teren arabil în aer liber

| – – | Arat convențional |
| --- | --- |

– –

Arat convențional

ha

| – – | Arat de conservare |
| --- | --- |

– –

Arat de conservare

ha

| – – | Niciun fel de arat (cu excepția suprafețelor de teren arabil în aer liber care sunt acoperite de plante multianuale) |
| --- | --- |

– –

Niciun fel de arat (cu excepția suprafețelor de teren arabil în aer liber care sunt acoperite de plante multianuale)

ha

| – | Acoperirea solului (14) terenurilor arabile în aer liber |
| --- | --- |

–

Acoperirea solului (14) terenurilor arabile în aer liber

| – – | Cultură normală de iarnă |
| --- | --- |

– –

Cultură normală de iarnă

ha

| – – | Cultură acoperită sau cultură intermediară |
| --- | --- |

– –

Cultură acoperită sau cultură intermediară

ha

| – – | Reziduuri de plante |
| --- | --- |

– –

Reziduuri de plante

ha

| – – | Sol sterp |
| --- | --- |

– –

Sol sterp

ha

| – – | Suprafețe de teren arabil în aer liber care sunt acoperite de plante multianuale |
| --- | --- |

– –

Suprafețe de teren arabil în aer liber care sunt acoperite de plante multianuale

ha

| – | Rotația culturilor pe terenuri arabile |
| --- | --- |

–

Rotația culturilor pe terenuri arabile

| – – | Parte din terenurile arabile incluse în rotația culturilor |
| --- | --- |

– –

Parte din terenurile arabile incluse în rotația culturilor

Intervalul % SA (15)

| – | Zone de interes ecologic — suprafața totală a marginilor de câmpuri, a zonelor de protecție și a particularităților peisajului, cum ar fi gardurile vii, arborii, ziduri de piatră etc. |
| --- | --- |

–

Zone de interes ecologic — suprafața totală a marginilor de câmpuri, a zonelor de protecție și a particularităților peisajului, cum ar fi gardurile vii, arborii, ziduri de piatră etc.

ha (16)

| – | Tehnici de aplicare a îngrășământului organic lichid |
| --- | --- |

–

Tehnici de aplicare a îngrășământului organic lichid

| – – | Împrăștiere |
| --- | --- |

– –

Împrăștiere

| – – – | Fără încorporare |
| --- | --- |

– – –

Fără încorporare

Interval de % îngrășământ organic lichid (17)

| – – – | Încorporarea în termen de 4 ore |
| --- | --- |

– – –

Încorporarea în termen de 4 ore

Interval de % îngrășământ organic lichid

| – – – | Încorporarea după 4 ore |
| --- | --- |

– – –

Încorporarea după 4 ore

Interval de % îngrășământ organic lichid

| – – | Împrăștiere în fâșii |
| --- | --- |

– –

Împrăștiere în fâșii

| – – – | Rampă orizontală cu furtunuri |
| --- | --- |

– – –

Rampă orizontală cu furtunuri

Interval de % îngrășământ organic lichid

| – – – | Rampă orizontală cu duze de stropire la înălțime mică |
| --- | --- |

– – –

Rampă orizontală cu duze de stropire la înălțime mică

Interval de % îngrășământ organic lichid

| – – | Injectare |
| --- | --- |

– –

Injectare

| – – – | de suprafață/brazdă deschisă |
| --- | --- |

– – –

de suprafață/brazdă deschisă

Interval de % îngrășământ organic lichid

| – – – | de adâncime/brazdă închisă |
| --- | --- |

– – –

de adâncime/brazdă închisă

Interval de % îngrășământ organic lichid

| – | Import/export de îngrășământ organic lichid de către exploatație |
| --- | --- |

–

Import/export de îngrășământ organic lichid de către exploatație

| – – | Îngrășământ organic lichid produs și exportat de către exploatație |
| --- | --- |

– –

Îngrășământ organic lichid produs și exportat de către exploatație

Tone

| – – | Îngrășământ organic lichid importat de către exploatație |
| --- | --- |

– –

Îngrășământ organic lichid importat de către exploatație

Tone

---

(1)  În 2016, nu se includ coordonate geografice.

1

(2)  Nomenclatorul unităților teritoriale de statistică.

2

(3)  L- zonă nemuntoasă defavorizată; M- zonă muntoasă defavorizată; N- zonă normală (non-ZD) Această clasificare ar putea fi adaptată în viitor ca urmare a evoluțiilor privind CAP 2020.

3

(4)  Această secțiune se completează numai în cazul în care răspunsul la întrebarea anterioară este «da»

4

(5)  Intervale de vârstă: (de la absolvirea școlii obligatorii până la vârsta de 24 de ani), (25-34), (35-39), (40-44), (45-54), (55-64), (65 și peste).

5

(6)  Intervalul procentual 1 de unități anuale de muncă (UAM): (0), (> 0-< 25), (≥ 25-< 50), (≥ 50-< 75), (≥ 75-< 100), (100).

6

(7)  Intervalul procentual 2 de unități anuale de muncă (UAM): (> 0-< 25), (≥ 25-< 50), (≥ 50-< 75), (≥ 75-< 100), (100).

7

(8)  Coduri de formare: (doar experiența practică în agricultură), (formarea de bază în agricultură), (formarea completă în agricultură).

8

(9)  M — activitate principală, S — activitate secundară, N — nicio participare.

9

(10)  Intervale procentuale (≥ 0-≤ 10),.(> 10-≤ 50),.(> 50-< 100).

10

(11)  Măsuri privind cercetarea și dezvoltarea în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1305/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 487) — aceste caracteristici ar trebui să fie disponibile din surse administrative.

11

(12)  Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (JO L 327, 22.12.2000, p. 1).

12

(13)  În aer liber de teren arat convențional + sub suprafața exterioară de la cultivarea de conservare + suprafața exterioară de la cultivare zero + în aer liber pe suprafața arabilă acoperite de plante perene = Total suprafață de teren arabil care cresc în aer liber.

13

(14)  În aer liber pe suprafața arabilă cultivate cu Cultură normală de iarnă + în aer liber pe suprafața arabilă cultivate cu Cultură acoperită sau cultură intermediată + în aer liber pe suprafața arabilă, acoperite cu reziduuri vegetale + în aer liber pe suprafața arabilă, care este un sol curat + în aer liber pe suprafața arabilă acoperite de plante perene = Total suprafață de teren arabil care cresc în aer liber.

14

(15)  Intervalul procentual de suprafață agricolă (SA): (0), (> 0-< 25), (≥ 25-< 50), (≥ 50-< 75), (≥ 75).

15

(16)  Trebuie raportat numai de către fermele cu mai mult de 15 ha teren arabil.

16

(17)  % din totalul de îngrășământ organic lichid cu tehnică de aplicare specifică: (0), (> 0-< 25), (≥ 25-< 50), (≥ 50-< 75), (≥ 75-< 100), (100).”

17

---

| 28.6.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 190/19 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 190/19

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 716/2014 AL COMISIEI

din 27 iunie 2014

privind instituirea proiectului comun pilot de sprijinire a punerii în aplicare a Planului general european de management al traficului aerian

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 550/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 privind prestarea de servicii de navigație aeriană în Cerul unic european (1), în special articolul 15a alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Proiectul de cercetare și dezvoltare a managementului traficului aerian din cadrul Cerului unic european (denumit în continuare „SESAR”) vizează modernizarea managementului traficului aerian (denumit în continuare „ATM”) în Europa și reprezintă pilonul tehnologic al Cerului unic european. Acesta își propune să ofere Uniunii, până în 2030, o infrastructură de management al traficului aerian de înaltă performanță, care va permite funcționarea și dezvoltarea sigură și ecologică a transportului aerian. |
| --- | --- |

(1)

Proiectul de cercetare și dezvoltare a managementului traficului aerian din cadrul Cerului unic european (denumit în continuare „SESAR”) vizează modernizarea managementului traficului aerian (denumit în continuare „ATM”) în Europa și reprezintă pilonul tehnologic al Cerului unic european. Acesta își propune să ofere Uniunii, până în 2030, o infrastructură de management al traficului aerian de înaltă performanță, care va permite funcționarea și dezvoltarea sigură și ecologică a transportului aerian.

| (2) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 409/2013 al Comisiei (2) a stabilit cerințele referitoare la conținutul proiectelor comune, la elaborarea, adoptarea, implementarea și monitorizarea acestora. Acesta prevede că proiectele comune trebuie să fie puse în aplicare, pe baza programului de punere în practică, prin proiecte de implementare coordonate de organismul care gestionează punerea în practică. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 409/2013 al Comisiei (2) a stabilit cerințele referitoare la conținutul proiectelor comune, la elaborarea, adoptarea, implementarea și monitorizarea acestora. Acesta prevede că proiectele comune trebuie să fie puse în aplicare, pe baza programului de punere în practică, prin proiecte de implementare coordonate de organismul care gestionează punerea în practică.

| (3) | În conformitate cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 409/2013, un proiect comun vizează punerea în practică în timp util, coordonată și sincronizată a funcționalităților ATM care sunt suficient de mature pentru implementare și care contribuie la realizarea modificărilor operaționale esențiale identificate în Planul general european pentru ATM. Într-un proiect comun se pot include numai funcționalitățile ATM care necesită o punere în practică sincronizată și care contribuie în mod semnificativ la obiectivele de performanță la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 409/2013, un proiect comun vizează punerea în practică în timp util, coordonată și sincronizată a funcționalităților ATM care sunt suficient de mature pentru implementare și care contribuie la realizarea modificărilor operaționale esențiale identificate în Planul general european pentru ATM. Într-un proiect comun se pot include numai funcționalitățile ATM care necesită o punere în practică sincronizată și care contribuie în mod semnificativ la obiectivele de performanță la nivelul Uniunii.

| (4) | La cererea Comisiei, întreprinderea comună SESAR a elaborat un proiect preliminar pentru primul proiect comun, denumit în continuare „proiectul comun pilot”. |
| --- | --- |

(4)

La cererea Comisiei, întreprinderea comună SESAR a elaborat un proiect preliminar pentru primul proiect comun, denumit în continuare „proiectul comun pilot”.

| (5) | Proiectul preliminar a fost analizat și revizuit de către Comisie, cu sprijinul Agenției Europene de Siguranță a Aviației, al Agenției Europene de Apărare, al administratorului de rețea, al organismului de evaluare a performanței, al Eurocontrol, al organizațiilor europene de standardizare și al Organizației europene pentru echipamente de aviație civilă (Eurocae). |
| --- | --- |

(5)

Proiectul preliminar a fost analizat și revizuit de către Comisie, cu sprijinul Agenției Europene de Siguranță a Aviației, al Agenției Europene de Apărare, al administratorului de rețea, al organismului de evaluare a performanței, al Eurocontrol, al organizațiilor europene de standardizare și al Organizației europene pentru echipamente de aviație civilă (Eurocae).

| (6) | Comisia a efectuat ulterior o analiză cost-beneficiu globală independentă și a purtat consultări adecvate cu statele membre și cu părțile interesate relevante. |
| --- | --- |

(6)

Comisia a efectuat ulterior o analiză cost-beneficiu globală independentă și a purtat consultări adecvate cu statele membre și cu părțile interesate relevante.

| (7) | Pe această bază, Comisia a elaborat o propunere pentru proiectul comun pilot. În conformitate cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 409/2013: Grupul SESAR de utilizatori civili ai spațiului aerian a aprobat propunerea la 30 aprilie 2014; furnizorii de servicii de navigație aeriană au aprobat propunerea la 30 aprilie 2014; operatorii de aeroporturi au aprobat propunerea la 29 aprilie 2014; administratorii de rețea au aprobat propunerea la 25 aprilie 2014; iar serviciile meteorologice naționale din Europa au aprobat propunerea la 30 aprilie 2014. |
| --- | --- |

(7)

Pe această bază, Comisia a elaborat o propunere pentru proiectul comun pilot. În conformitate cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 409/2013: Grupul SESAR de utilizatori civili ai spațiului aerian a aprobat propunerea la 30 aprilie 2014; furnizorii de servicii de navigație aeriană au aprobat propunerea la 30 aprilie 2014; operatorii de aeroporturi au aprobat propunerea la 29 aprilie 2014; administratorii de rețea au aprobat propunerea la 25 aprilie 2014; iar serviciile meteorologice naționale din Europa au aprobat propunerea la 30 aprilie 2014.

| (8) | Proiectul comun pilot identifică șase funcționalități ATM, și anume, gestionarea extinsă a sosirilor și navigația bazată pe performanțe în regiunile terminale de control cu densitate mare; integrarea și capacitatea aeroporturilor; managementul flexibil al spațiului aerian și rute libere; managementul prin colaborare al rețelei; managementul inițial al informațiilor la nivel de sistem; și schimbul inițial de informații privind traiectoria. Implementarea acestor șase funcționalități ATM ar trebui să fie obligatorie. |
| --- | --- |

(8)

Proiectul comun pilot identifică șase funcționalități ATM, și anume, gestionarea extinsă a sosirilor și navigația bazată pe performanțe în regiunile terminale de control cu densitate mare; integrarea și capacitatea aeroporturilor; managementul flexibil al spațiului aerian și rute libere; managementul prin colaborare al rețelei; managementul inițial al informațiilor la nivel de sistem; și schimbul inițial de informații privind traiectoria. Implementarea acestor șase funcționalități ATM ar trebui să fie obligatorie.

| (9) | Se preconizează că funcționalitatea „gestionarea extinsă a sosirilor și navigația bazată pe performanțe în regiunile terminale de control cu densitate mare” va îmbunătăți precizia traiectoriei de apropiere și va facilita secvențierea traficului într-un stadiu timpuriu, permițând astfel reducerea consumului de combustibil și a impactului asupra mediului în etapele de coborâre/sosire. Această funcționalitate include o parte din Modificările operaționale esențiale din etapa 1 pentru caracteristica-cheie „Sincronizarea traficului”, astfel cum este definită în Planul general european pentru ATM. |
| --- | --- |

(9)

Se preconizează că funcționalitatea „gestionarea extinsă a sosirilor și navigația bazată pe performanțe în regiunile terminale de control cu densitate mare” va îmbunătăți precizia traiectoriei de apropiere și va facilita secvențierea traficului într-un stadiu timpuriu, permițând astfel reducerea consumului de combustibil și a impactului asupra mediului în etapele de coborâre/sosire. Această funcționalitate include o parte din Modificările operaționale esențiale din etapa 1 pentru caracteristica-cheie „Sincronizarea traficului”, astfel cum este definită în Planul general european pentru ATM.

| (10) | Se preconizează că funcționalitatea „integrarea și capacitatea aeroporturilor” va îmbunătăți siguranța și capacitatea pistelor, asigurând beneficii în ceea ce privește consumul de combustibil și reducerea întârzierilor, precum și capacitatea aeroporturilor. Această funcționalitate include o parte din Modificările operaționale esențiale din etapa 1 pentru caracteristica-cheie „Integrarea și capacitatea aeroporturilor”, astfel cum este definită în Planul general european pentru ATM. |
| --- | --- |

(10)

Se preconizează că funcționalitatea „integrarea și capacitatea aeroporturilor” va îmbunătăți siguranța și capacitatea pistelor, asigurând beneficii în ceea ce privește consumul de combustibil și reducerea întârzierilor, precum și capacitatea aeroporturilor. Această funcționalitate include o parte din Modificările operaționale esențiale din etapa 1 pentru caracteristica-cheie „Integrarea și capacitatea aeroporturilor”, astfel cum este definită în Planul general european pentru ATM.

| (11) | Se preconizează că funcționalitatea „managementul flexibil al spațiului aerian și rute libere” va permite o utilizare mai eficientă a spațiului aerian, oferind astfel beneficii semnificative legate de consumul de combustibil și reducerea întârzierilor. Această funcționalitate include o parte din Modificările operaționale esențiale din etapa 1 pentru caracteristica-cheie „Trecerea de la managementul spațiului aerian la managementul traiectoriilor 4D”, astfel cum este definită în Planul general european pentru ATM. |
| --- | --- |

(11)

Se preconizează că funcționalitatea „managementul flexibil al spațiului aerian și rute libere” va permite o utilizare mai eficientă a spațiului aerian, oferind astfel beneficii semnificative legate de consumul de combustibil și reducerea întârzierilor. Această funcționalitate include o parte din Modificările operaționale esențiale din etapa 1 pentru caracteristica-cheie „Trecerea de la managementul spațiului aerian la managementul traiectoriilor 4D”, astfel cum este definită în Planul general european pentru ATM.

| (12) | Se preconizează că funcționalitatea „managementul prin colaborare al rețelei” va îmbunătăți calitatea și actualitatea informațiilor de rețea partajate de toate părțile interesate în domeniul ATM, asigurând astfel beneficii semnificative în ceea ce privește serviciile de navigație aeriană (denumite în continuare „ANS”), creșterea productivității și economii de costuri legate de întârzieri. Această funcționalitate include o parte din Modificările operaționale esențiale din etapa 1 pentru caracteristica-cheie „Managementul prin colaborare al rețelei și echilibrarea dinamică a capacității”, astfel cum este definită în Planul general european pentru ATM. |
| --- | --- |

(12)

Se preconizează că funcționalitatea „managementul prin colaborare al rețelei” va îmbunătăți calitatea și actualitatea informațiilor de rețea partajate de toate părțile interesate în domeniul ATM, asigurând astfel beneficii semnificative în ceea ce privește serviciile de navigație aeriană (denumite în continuare „ANS”), creșterea productivității și economii de costuri legate de întârzieri. Această funcționalitate include o parte din Modificările operaționale esențiale din etapa 1 pentru caracteristica-cheie „Managementul prin colaborare al rețelei și echilibrarea dinamică a capacității”, astfel cum este definită în Planul general european pentru ATM.

| (13) | Se preconizează că funcționalitatea „managementul inițial al informațiilor la nivel de sistem”, constând într-un set de servicii furnizate și utilizate prin intermediul unei rețele bazate pe protocolul internet de către sistemele SWIM (System Wide Information Management — managementul inițial al informațiilor la nivel de sistem), va aduce beneficii semnificative în ceea ce privește productivitatea ANS. Această funcționalitate include o parte din Modificările operaționale esențiale din etapa 1 pentru caracteristica-cheie „SWIM”, astfel cum este definită în Planul general european pentru ATM. |
| --- | --- |

(13)

Se preconizează că funcționalitatea „managementul inițial al informațiilor la nivel de sistem”, constând într-un set de servicii furnizate și utilizate prin intermediul unei rețele bazate pe protocolul internet de către sistemele SWIM (System Wide Information Management — managementul inițial al informațiilor la nivel de sistem), va aduce beneficii semnificative în ceea ce privește productivitatea ANS. Această funcționalitate include o parte din Modificările operaționale esențiale din etapa 1 pentru caracteristica-cheie „SWIM”, astfel cum este definită în Planul general european pentru ATM.

| (14) | Se preconizează că funcționalitatea „schimbul inițial de informații privind traiectoria”, cu performanțe îmbunătățite de prelucrare a datelor de zbor, va îmbunătăți predictibilitatea traiectoriei aeronavelor în beneficiul utilizatorilor spațiului aerian, al administratorului de rețea și al furnizorilor de ANS, implicând mai puține intervenții tactice și îmbunătățirea rezolvării conflictelor de trafic. Se preconizează că acest lucru va avea un impact pozitiv asupra productivității ANS, asupra economiei de combustibil și asupra variabilității întârzierilor. Această funcționalitate include o parte din Modificările operaționale esențiale din etapa 1 pentru caracteristica-cheie „Trecerea de la managementul spațiului aerian la managementul traiectoriilor 4D”, astfel cum este definită în Planul general european pentru ATM, și sprijină în mod indirect alte caracteristici-cheie abordate de alte funcționalități ATM prin utilizarea în comun a informațiilor privind traiectoriile. |
| --- | --- |

(14)

Se preconizează că funcționalitatea „schimbul inițial de informații privind traiectoria”, cu performanțe îmbunătățite de prelucrare a datelor de zbor, va îmbunătăți predictibilitatea traiectoriei aeronavelor în beneficiul utilizatorilor spațiului aerian, al administratorului de rețea și al furnizorilor de ANS, implicând mai puține intervenții tactice și îmbunătățirea rezolvării conflictelor de trafic. Se preconizează că acest lucru va avea un impact pozitiv asupra productivității ANS, asupra economiei de combustibil și asupra variabilității întârzierilor. Această funcționalitate include o parte din Modificările operaționale esențiale din etapa 1 pentru caracteristica-cheie „Trecerea de la managementul spațiului aerian la managementul traiectoriilor 4D”, astfel cum este definită în Planul general european pentru ATM, și sprijină în mod indirect alte caracteristici-cheie abordate de alte funcționalități ATM prin utilizarea în comun a informațiilor privind traiectoriile.

| (15) | În scopul obținerii beneficiilor depline ale proiectului comun pilot, se așteaptă ca anumite părți interesate operaționale din țări terțe să implementeze unele părți ale proiectului comun pilot. Organismul care gestionează punerea în practică va asigura implicarea acestora, în conformitate cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 409/2013. Implicarea părților interesate operaționale din țări terțe nu afectează repartizarea competențelor în ceea ce privește serviciile de navigație aeriană și funcționalitățile ATM. |
| --- | --- |

(15)

În scopul obținerii beneficiilor depline ale proiectului comun pilot, se așteaptă ca anumite părți interesate operaționale din țări terțe să implementeze unele părți ale proiectului comun pilot. Organismul care gestionează punerea în practică va asigura implicarea acestora, în conformitate cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 409/2013. Implicarea părților interesate operaționale din țări terțe nu afectează repartizarea competențelor în ceea ce privește serviciile de navigație aeriană și funcționalitățile ATM.

| (16) | În scopul sprijinirii părților interesate operaționale în cauză în procesul de punere în practică a funcționalităților ATM, Comisia ar trebui să publice documentele de referință cu caracter neobligatoriu, cum ar fi: documente de însoțire pentru faza de standardizare și de industrializare, care urmează să fie puse la dispoziție de întreprinderea comună SESAR, o foaie de parcurs cu privire la necesarul în materie de standardizare și de reglementare și o analiză cost-beneficiu globală care să susțină proiectul comun pilot. După caz, documentele de însoțire trebuie elaborate conform procedurilor impuse prin Regulamentul (CE) nr. 552/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (3), cu implicarea autorităților naționale de supervizare în conformitate cu regulamentul menționat. |
| --- | --- |

(16)

În scopul sprijinirii părților interesate operaționale în cauză în procesul de punere în practică a funcționalităților ATM, Comisia ar trebui să publice documentele de referință cu caracter neobligatoriu, cum ar fi: documente de însoțire pentru faza de standardizare și de industrializare, care urmează să fie puse la dispoziție de întreprinderea comună SESAR, o foaie de parcurs cu privire la necesarul în materie de standardizare și de reglementare și o analiză cost-beneficiu globală care să susțină proiectul comun pilot. După caz, documentele de însoțire trebuie elaborate conform procedurilor impuse prin Regulamentul (CE) nr. 552/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (3), cu implicarea autorităților naționale de supervizare în conformitate cu regulamentul menționat.

| (17) | Punerea în aplicare a proiectului comun pilot ar trebui monitorizată, în măsura în care este posibil, utilizându-se mecanismele de monitorizare existente și structurile de consultare existente, astfel încât să fie implicate toate părțile interesate operaționale. |
| --- | --- |

(17)

Punerea în aplicare a proiectului comun pilot ar trebui monitorizată, în măsura în care este posibil, utilizându-se mecanismele de monitorizare existente și structurile de consultare existente, astfel încât să fie implicate toate părțile interesate operaționale.

| (18) | În special pentru a permite Comisiei să modifice prezentul regulament în funcție de necesități, ar trebui să se instituie mecanisme adecvate de revizuire a prezentului regulament, cu implicarea organismului care gestionează punerea în practică, care ar trebui să se coordoneze și să coopereze cu entitățile menționate la articolul 9 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 409/2013, și anume autoritățile naționale de supervizare, autoritățile militare, întreprinderea comună SESAR și industria prelucrătoare. Organismul care gestionează punerea în practică trebuie să țină seama de impactul asupra capabilităților de apărare naționale și colective în conformitate cu articolul 9 alineatul (7) litera (c) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 409/2013. Coordonarea cu autoritățile militare în cadrul proiectului comun pilot rămâne o prioritate, conform declarației de ansamblu referitoare la problemele militare legate de Cerul unic european (4). Potrivit declarației menționate, statele membre ar trebui, în special, să intensifice cooperarea civil-militară și, dacă este cazul și în măsura în care statele membre interesate consideră necesar acest lucru, să promoveze cooperarea dintre forțele lor armate cu privire la toate aspectele referitoare la managementul traficului aerian. |
| --- | --- |

(18)

În special pentru a permite Comisiei să modifice prezentul regulament în funcție de necesități, ar trebui să se instituie mecanisme adecvate de revizuire a prezentului regulament, cu implicarea organismului care gestionează punerea în practică, care ar trebui să se coordoneze și să coopereze cu entitățile menționate la articolul 9 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 409/2013, și anume autoritățile naționale de supervizare, autoritățile militare, întreprinderea comună SESAR și industria prelucrătoare. Organismul care gestionează punerea în practică trebuie să țină seama de impactul asupra capabilităților de apărare naționale și colective în conformitate cu articolul 9 alineatul (7) litera (c) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 409/2013. Coordonarea cu autoritățile militare în cadrul proiectului comun pilot rămâne o prioritate, conform declarației de ansamblu referitoare la problemele militare legate de Cerul unic european (4). Potrivit declarației menționate, statele membre ar trebui, în special, să intensifice cooperarea civil-militară și, dacă este cazul și în măsura în care statele membre interesate consideră necesar acest lucru, să promoveze cooperarea dintre forțele lor armate cu privire la toate aspectele referitoare la managementul traficului aerian.

| (19) | În conformitate cu articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 549/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (5), aplicarea regulamentului menționat nu aduce atingere suveranității statelor membre asupra spațiului lor aerian și cerințelor statelor membre referitoare laordinea publică, siguranța publică și obiectivele din domeniul apărării. Prezentul regulament nu vizează pregătirea și operațiunile militare. |
| --- | --- |

(19)

În conformitate cu articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 549/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (5), aplicarea regulamentului menționat nu aduce atingere suveranității statelor membre asupra spațiului lor aerian și cerințelor statelor membre referitoare laordinea publică, siguranța publică și obiectivele din domeniul apărării. Prezentul regulament nu vizează pregătirea și operațiunile militare.

| (20) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt în conformitate cu avizul Comitetului pentru Cerul unic, |
| --- | --- |

(20)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt în conformitate cu avizul Comitetului pentru Cerul unic,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Obiectul și domeniul de aplicare

(1)   Prezentul regulament stabilește primul proiect comun, denumit în continuare „proiectul comun pilot”. Proiectul comun pilot identifică un prim set de funcționalități ATM care urmează să fie puse în practică în timp util, în mod coordonat și sincronizat, astfel încât să realizeze modificările operaționale esențiale care decurg din Planul general european pentru ATM.

(2)   Prezentul regulament se aplică rețelei europene de management al traficului aerian (EATMN) și sistemelor pentru serviciile de navigație aeriană identificate în anexa I la Regulamentul (CE) nr. 552/2004. Acesta se aplică părților interesate identificate în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentului regulament, se aplică definițiile prevăzute la articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 549/2004, precum și la articolul 2 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 409/2013.

În plus, se aplică următoarele definiții:

| 1. | „proces decizional în colaborare — aeroporturi (A-CDM)” înseamnă un proces în care, pe aeroporturi, deciziile legate de managementul fluxului de trafic aerian și al capacității (denumit în continuare „ATFCM”) sunt luate pe baza interacțiunii dintre părțile interesate operaționale și alți actori implicați în ATFCM și care vizează reducerea întârzierilor, îmbunătățirea predictibilității evenimentelor și optimizarea utilizării resurselor; |
| --- | --- |

1.

„proces decizional în colaborare — aeroporturi (A-CDM)” înseamnă un proces în care, pe aeroporturi, deciziile legate de managementul fluxului de trafic aerian și al capacității (denumit în continuare „ATFCM”) sunt luate pe baza interacțiunii dintre părțile interesate operaționale și alți actori implicați în ATFCM și care vizează reducerea întârzierilor, îmbunătățirea predictibilității evenimentelor și optimizarea utilizării resurselor;

| 2. | „plan de operațiuni aeroportuare (AOP)” înseamnă un plan de acțiune unic, comun și convenit prin colaborare, aflat la dispoziția tuturor părților interesate implicate în operațiunile aeroportuare, al cărui scop este să ofere o înțelegere comună a situației și să constituie baza pe care pot fi luate deciziile părților interesate cu privire la optimizarea proceselor; |
| --- | --- |

2.

„plan de operațiuni aeroportuare (AOP)” înseamnă un plan de acțiune unic, comun și convenit prin colaborare, aflat la dispoziția tuturor părților interesate implicate în operațiunile aeroportuare, al cărui scop este să ofere o înțelegere comună a situației și să constituie baza pe care pot fi luate deciziile părților interesate cu privire la optimizarea proceselor;

| 3. | „plan de administrare a rețelei (NOP)” înseamnă planul, inclusiv instrumentele sale de sprijin, elaborat de administratorul de rețea în coordonare cu părțile interesate operaționale, în scopul organizării activităților sale operaționale pe termen scurt și mediu, în conformitate cu principiile directoare din planul strategic al rețelei. Planul de administrare a rețelei conține o parte specifică destinată configurării rețelei europene de rute, care include planul de îmbunătățire a rețelei europene de rute; |
| --- | --- |

3.

„plan de administrare a rețelei (NOP)” înseamnă planul, inclusiv instrumentele sale de sprijin, elaborat de administratorul de rețea în coordonare cu părțile interesate operaționale, în scopul organizării activităților sale operaționale pe termen scurt și mediu, în conformitate cu principiile directoare din planul strategic al rețelei. Planul de administrare a rețelei conține o parte specifică destinată configurării rețelei europene de rute, care include planul de îmbunătățire a rețelei europene de rute;

| 4. | „utilizarea unei funcționalități ATM” înseamnă că funcționalitatea ATM în cauză este pusă în serviciu și este utilizată pe deplin în operațiunile zilnice; |
| --- | --- |

4.

„utilizarea unei funcționalități ATM” înseamnă că funcționalitatea ATM în cauză este pusă în serviciu și este utilizată pe deplin în operațiunile zilnice;

| 5. | „termen-țintă pentru punerea în practică” înseamnă data până la care trebuie finalizată punerea în practică a funcționalității ATM în cauză, iar aceasta trebuie să fie utilizată pe deplin în plan operațional. |
| --- | --- |

5.

„termen-țintă pentru punerea în practică” înseamnă data până la care trebuie finalizată punerea în practică a funcționalității ATM în cauză, iar aceasta trebuie să fie utilizată pe deplin în plan operațional.

Articolul 3

Funcționalitățile ATM și punerea lor în practică

(1)   Proiectul comun pilot cuprinde următoarele funcționalități ATM:

| (a) | gestionarea extinsă a sosirilor și navigația bazată pe performanțe în regiunile terminale de control cu densitate mare; |
| --- | --- |

(a)

gestionarea extinsă a sosirilor și navigația bazată pe performanțe în regiunile terminale de control cu densitate mare;

| (b) | integrarea și capacitatea aeroporturilor; |
| --- | --- |

(b)

integrarea și capacitatea aeroporturilor;

| (c) | managementul flexibil al spațiului aerian și rute libere; |
| --- | --- |

(c)

managementul flexibil al spațiului aerian și rute libere;

| (d) | managementul prin colaborare al rețelei; |
| --- | --- |

(d)

managementul prin colaborare al rețelei;

| (e) | managementul inițial al informațiilor la nivel de sistem; |
| --- | --- |

(e)

managementul inițial al informațiilor la nivel de sistem;

| (f) | schimbul inițial de informații privind traiectoria. |
| --- | --- |

(f)

schimbul inițial de informații privind traiectoria.

Respectivele funcționalități ATM sunt descrise în anexă.

(2)   Părțile interesate operaționale identificate în anexă și administratorul de rețea pun în practică funcționalitățile ATM menționate la alineatul (1) și implementează procedurile operaționale asociate care permit operarea continuă, în conformitate cu anexa și cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 409/2013 al Comisiei. Părțile interesate operaționale din sectorul militar pun în practică respectivele funcționalități ATM numai în măsura necesară pentru a respecta punctul 4 din partea A a anexei II la Regulamentul (CE) nr. 552/2004.

Articolul 4

Documente de referință și de însoțire

Comisia publică pe site-ul său internet următoarele documente de referință și de însoțire pentru punerea în practică a funcționalităților ATM menționate la articolul 3 alineatul (1):

| (a) | o listă orientativă a documentelor de însoțire pentru faza de standardizare și de industrializare, care urmează să fie puse la dispoziție de întreprinderea comună SESAR, inclusiv termenele-țintă aferente; |
| --- | --- |

(a)

o listă orientativă a documentelor de însoțire pentru faza de standardizare și de industrializare, care urmează să fie puse la dispoziție de întreprinderea comună SESAR, inclusiv termenele-țintă aferente;

| (b) | o foaie de parcurs orientativă cu privire la necesarul în materie de standardizare și de reglementare, inclusiv trimiteri la normele de punere în aplicare și specificațiile comunitare elaborate în conformitate cu articolele 3 și 4 din Regulamentul (CE) nr. 552/2004 și termenele-țintă aferente; |
| --- | --- |

(b)

o foaie de parcurs orientativă cu privire la necesarul în materie de standardizare și de reglementare, inclusiv trimiteri la normele de punere în aplicare și specificațiile comunitare elaborate în conformitate cu articolele 3 și 4 din Regulamentul (CE) nr. 552/2004 și termenele-țintă aferente;

| (c) | analiza cost-beneficiu globală pe baza căreia se ia în considerare aprobarea părților interesate ale proiectului comun pilot. |
| --- | --- |

(c)

analiza cost-beneficiu globală pe baza căreia se ia în considerare aprobarea părților interesate ale proiectului comun pilot.

Articolul 5

Monitorizare

Monitorizarea de către Comisie prevăzută la articolul 6 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 409/2013 se efectuează în special cu ajutorul următoarelor instrumente de planificare și de raportare:

| (a) | mecanismele de planificare și de raportare a implementării Planului general european pentru ATM; |
| --- | --- |

(a)

mecanismele de planificare și de raportare a implementării Planului general european pentru ATM;

| (b) | planul strategic al rețelei și planul de administrare a rețelei; |
| --- | --- |

(b)

planul strategic al rețelei și planul de administrare a rețelei;

| (c) | planurile de performanță, în special cu ajutorul informațiilor specificate la articolul 11 alineatul (3) litera (c), articolul 11 alineatul (5) și punctul 2 din anexa II la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 390/2013 al Comisiei (6); |
| --- | --- |

(c)

planurile de performanță, în special cu ajutorul informațiilor specificate la articolul 11 alineatul (3) litera (c), articolul 11 alineatul (5) și punctul 2 din anexa II la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 390/2013 al Comisiei (6);

| (d) | tabelele de raportare cu privire la costurile de navigație aeriană, în special informațiile specificate la rândul 3.8 din tabelul 1 și la punctul 2 litera (m) din anexa II și la rândurile 2.1-2.4 din tabelul 3 din anexa VII la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 391/2013 al Comisiei (7); |
| --- | --- |

(d)

tabelele de raportare cu privire la costurile de navigație aeriană, în special informațiile specificate la rândul 3.8 din tabelul 1 și la punctul 2 litera (m) din anexa II și la rândurile 2.1-2.4 din tabelul 3 din anexa VII la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 391/2013 al Comisiei (7);

| (e) | monitorizarea proiectelor de implementare menționate la articolul 10 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 409/2013 de către organismul care gestionează punerea în practică; |
| --- | --- |

(e)

monitorizarea proiectelor de implementare menționate la articolul 10 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 409/2013 de către organismul care gestionează punerea în practică;

| (f) | mecanismele de planificare și de raportare a implementării blocurilor funcționale de spațiu aerian; |
| --- | --- |

(f)

mecanismele de planificare și de raportare a implementării blocurilor funcționale de spațiu aerian;

| (g) | mecanismele de planificare și de raportare a implementării referitoare la standardizare. |
| --- | --- |

(g)

mecanismele de planificare și de raportare a implementării referitoare la standardizare.

Articolul 6

Revizuire

Comisia revizuiește prezentul regulament având în vedere informațiile și consilierea primite de la organismul care gestionează punerea în practică, în conformitate cu articolul 9 alineatul (2) litera (e) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 409/2013, și după desfășurarea activităților de coordonare și de consultare impuse de articolul 9 din regulamentul menționat, informațiile obținute prin monitorizarea menționată la articolul 5 și evoluțiile tehnologice în domeniul ATM, prezentând rezultatele revizuirii Comitetului pentru Cerul unic.

Revizuirea vizează în special următoarele aspecte:

| (a) | progresele înregistrate în implementarea funcționalităților ATM menționate la articolul 3 alineatul (1); |
| --- | --- |

(a)

progresele înregistrate în implementarea funcționalităților ATM menționate la articolul 3 alineatul (1);

| (b) | utilizarea stimulentelor existente pentru punerea în aplicare a proiectului comun pilot și posibilitățile de noi stimulente; |
| --- | --- |

(b)

utilizarea stimulentelor existente pentru punerea în aplicare a proiectului comun pilot și posibilitățile de noi stimulente;

| (c) | contribuția proiectului comun pilot la atingerea țintelor de performanță și la implementarea utilizării flexibile a spațiului aerian; |
| --- | --- |

(c)

contribuția proiectului comun pilot la atingerea țintelor de performanță și la implementarea utilizării flexibile a spațiului aerian;

| (d) | costurile și beneficiile efective obținute în urma punerii în practică a funcționalităților ATM menționate la articolul 3 alineatul (1), inclusiv identificarea oricărui impact negativ la nivel local sau regional asupra oricărei categorii date de parte interesată operațională; |
| --- | --- |

(d)

costurile și beneficiile efective obținute în urma punerii în practică a funcționalităților ATM menționate la articolul 3 alineatul (1), inclusiv identificarea oricărui impact negativ la nivel local sau regional asupra oricărei categorii date de parte interesată operațională;

| (e) | necesitatea adaptării proiectului comun pilot, în special a domeniului său de aplicare personal și geografic, precum și termenele-țintă pentru punerea în practică prevăzute în anexă; |
| --- | --- |

(e)

necesitatea adaptării proiectului comun pilot, în special a domeniului său de aplicare personal și geografic, precum și termenele-țintă pentru punerea în practică prevăzute în anexă;

| (f) | progresele înregistrate în elaborarea documentelor de referință și de însoțire menționate la articolul 4. |
| --- | --- |

(f)

progresele înregistrate în elaborarea documentelor de referință și de însoțire menționate la articolul 4.

Comisia demarează prima revizuire în terme de cel târziu 18 luni de la aprobarea programului de punere în practică.

Articolul 7

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 27 iunie 2014.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 96, 31.3.2004, p. 10.

1

(2)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 409/2013 al Comisiei din 3 mai 2013 privind definirea proiectelor comune, instituirea guvernanței și identificarea stimulentelor pentru sprijinirea implementării Planului general european de management al traficului aerian (JO L 123, 4.5.2013, p. 1).

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 552/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 privind interoperabilitatea rețelei europene de gestionare a traficului aerian (regulament privind interoperabilitatea) (JO L 96, 31.3.2004, p. 26).

3

(4)  JO L 96, 31.3.2004, p. 9.

4

(5)  Regulamentul (CE) nr. 549/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 de stabilire a cadrului pentru crearea Cerului unic european (regulament-cadru) (JO L 96, 31.3.2004, p. 1).

5

(6)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 390/2013 al Comisiei din 3 mai 2013 de instituire a unui sistem de performanță pentru serviciile de navigație aeriană și pentru funcțiile de rețea (JO L 128, 9.5.2013, p. 1).

6

(7)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 391/2013 al Comisiei din 3 mai 2013 de stabilire a unei scheme comune de tarifare pentru serviciile de navigație aeriană (JO L 128, 9.5.2013, p. 31).

7

---

ANEXĂ

1.   GESTIONAREA EXTINSĂ A SOSIRILOR ȘI NAVIGAȚIA BAZATĂ PE PERFORMANȚE ÎN REGIUNILE TERMINALE DE CONTROL CU DENSITATE MARE

Gestionarea extinsă a sosirilor (AMAN) și navigația bazată pe performanțe (PBN) în regiunile terminale de control (TMA) cu densitate mare îmbunătățesc precizia traiectoriei de apropiere și facilitează secvențierea traficului aerian într-un stadiu timpuriu. AMAN extinsă sprijină lărgirea orizontului de planificare de la un minim de 180-200 de mile marine până la punctul superior al coborârii zborurilor de sosire, inclusiv. PBN în TMA cu densitate mare vizează elaborarea și punerea în aplicare a unor proceduri pentru sosire și plecare care să fie eficiente din punctul de vedere al consumului de combustibil și/sau care respectă mediul înconjurător [performanța de navigație cerută 1 pentru plecări instrumentale standard (Required Navigation Performance 1 Standard Instrument Departures — RNP 1 SID), rute standard de sosire (Standard Arrival Routes — STAR) și apropiere (apropiere la performanța de navigație cerută — Required Navigation Performance Approach — RNP APCH)].

Această funcționalitate este compusă din două subfuncționalități:

| — | gestionarea sosirilor extinsă la spațiul aerian pe rută; |
| --- | --- |

—

gestionarea sosirilor extinsă la spațiul aerian pe rută;

| — | spațiul aerian terminal consolidat cu ajutorul operațiunilor bazate pe RNP. |
| --- | --- |

—

spațiul aerian terminal consolidat cu ajutorul operațiunilor bazate pe RNP.

1.1.   Domeniul de aplicare operațional și tehnic

1.1.1.   Gestionarea sosirilor extinsă la spațiul aerian pe rută

Gestionarea sosirilor extinsă la spațiul aerian pe rută lărgește orizontul AMAN de la 100-120 de mile marine la 180-200 de mile marine de la aeroportul de sosire. Secvențierea traficului se poate efectua în fazele de zbor pe rută și de coborâre inițială.

Serviciile de control al traficului aerian (ATC) în TMA care efectuează operațiuni AMAN se coordonează cu unitățile de servicii de trafic aerian (ATS), care răspund de sectoarele adiacente pe rută.

Tehnicile existente de gestionare a constrângerilor AMAN, în special, timp de pierdut sau de câștigat (Time to Lose or Gain) și consultanță privind viteza (Speed Advice), pot fi utilizate pentru punerea în practică a acestei funcționalități.

Cerințe de sistem

| — | Sistemele AMAN furnizează informații privind ordinea de sosire în sistemele ATC pe rută până la 180-200 de mile marine de la aeroportul de sosire. |
| --- | --- |

—

Sistemele AMAN furnizează informații privind ordinea de sosire în sistemele ATC pe rută până la 180-200 de mile marine de la aeroportul de sosire.

| — | Sistemele ATC ale unităților de serviciu de trafic aerian (ATS) din amonte gestionează constrângerile AMAN. Schimbul de date, prelucrarea datelor și afișarea informațiilor la posturile de lucru ale controlorilor în cauză din unitățile ATS sprijină gestionarea constrângerilor legate de sosiri. Schimbul de date între unitățile ATS se poate realiza cu tehnologia existentă până la introducerea serviciilor de management al informației la nivel de sistem (System-Wide Information Management — SWIM). |
| --- | --- |

—

Sistemele ATC ale unităților de serviciu de trafic aerian (ATS) din amonte gestionează constrângerile AMAN. Schimbul de date, prelucrarea datelor și afișarea informațiilor la posturile de lucru ale controlorilor în cauză din unitățile ATS sprijină gestionarea constrângerilor legate de sosiri. Schimbul de date între unitățile ATS se poate realiza cu tehnologia existentă până la introducerea serviciilor de management al informației la nivel de sistem (System-Wide Information Management — SWIM).

1.1.2.   Spațiul aerian terminal consolidat cu ajutorul operațiunilor bazate pe RNP

Spațiul aerian terminal consolidat cu ajutorul operațiunilor bazate pe RNP constă în punerea în aplicare a unor proceduri care respectă mediul înconjurător pentru sosire/plecare și apropiere cu ajutorul PBN în TMA cu densitate mare, după cum se indică în următoarele specificații de navigație:

| — | SID și STAR conform specificației RNP 1 cu segmentul terminal al traiectoriei de tip rază până la fix (Radius to Fix — RF); |
| --- | --- |

—

SID și STAR conform specificației RNP 1 cu segmentul terminal al traiectoriei de tip rază până la fix (Radius to Fix — RF);

| — | apropiere la performanța de navigație cerută cu procedură de apropiere cu ghidare verticală (RNP APCH cu APV — Approach Procedure with Vertical guidance). |
| --- | --- |

—

apropiere la performanța de navigație cerută cu procedură de apropiere cu ghidare verticală (RNP APCH cu APV — Approach Procedure with Vertical guidance).

Spațiul aerian terminal consolidat cu ajutorul operațiunilor bazate pe RNP include:

| — | SID, STAR și tranziții conform RNP 1 [cu utilizarea funcționalității rază până la fix (RF)]; |
| --- | --- |

—

SID, STAR și tranziții conform RNP 1 [cu utilizarea funcționalității rază până la fix (RF)];

| — | RNP APCH [minime de navigație laterală/navigație verticală (LNAV/VNAV) și de performanță a localizatorului cu ghidare verticală (Localiser Performance with Vertical guidance — LPV)]. |
| --- | --- |

—

RNP APCH [minime de navigație laterală/navigație verticală (LNAV/VNAV) și de performanță a localizatorului cu ghidare verticală (Localiser Performance with Vertical guidance — LPV)].

Cerințe de sistem

Sistemele ATC și dispozitivele de siguranță ATC permit operațiunile PBN în regiunile terminale și în timpul apropierii.

| — | Operațiunile RNP 1 necesită ca eroarea totală de sistem (Total System Error — TSE) laterală și longitudinală să fie de ± 1 milă marină pe parcursul a cel puțin 95 % din timpul de zbor, precum și capacități de monitorizare a performanțelor și de alertare la bord și baze de date de navigație de înaltă integritate. |
| --- | --- |

—

Operațiunile RNP 1 necesită ca eroarea totală de sistem (Total System Error — TSE) laterală și longitudinală să fie de ± 1 milă marină pe parcursul a cel puțin 95 % din timpul de zbor, precum și capacități de monitorizare a performanțelor și de alertare la bord și baze de date de navigație de înaltă integritate.

| — | Pentru RNP APCH, TSE laterală și longitudinală trebuie să fie de ± 0,3 mile marine pe parcursul a cel puțin 95 % din timpul de zbor pentru segmentul de apropiere finală și sunt necesare capacități de monitorizare a performanțelor și de alertare la bord și baze de date de navigație de înaltă integritate.
  Capacitățile RNP 1 și RNP APCH necesită date de intrare de la sistemul global de navigație prin satelit (GNSS). |
| --- | --- |

—

Pentru RNP APCH, TSE laterală și longitudinală trebuie să fie de ± 0,3 mile marine pe parcursul a cel puțin 95 % din timpul de zbor pentru segmentul de apropiere finală și sunt necesare capacități de monitorizare a performanțelor și de alertare la bord și baze de date de navigație de înaltă integritate.

Capacitățile RNP 1 și RNP APCH necesită date de intrare de la sistemul global de navigație prin satelit (GNSS).

| — | Navigația pe verticală pentru APV poate fi furnizată de sistemul de augmentare bazat pe sateliți (SBAS) al GNSS sau de senzori de altitudine barometrică. |
| --- | --- |

—

Navigația pe verticală pentru APV poate fi furnizată de sistemul de augmentare bazat pe sateliți (SBAS) al GNSS sau de senzori de altitudine barometrică.

1.2.   Domeniul de aplicare geografic

1.2.1.   Statele membre ale UE și ale AELS

AMAN extinsă și PBN în TMA cu densitate mare și sectoarele de pe rută asociate se utilizează în următoarele aeroporturi:

| — | aeroportul Heathrow din Londra; |
| --- | --- |

—

aeroportul Heathrow din Londra;

| — | aeroportul CDG din Paris; |
| --- | --- |

—

aeroportul CDG din Paris;

| — | aeroportul Gatwick din Londra; |
| --- | --- |

—

aeroportul Gatwick din Londra;

| — | aeroportul Orly din Paris; |
| --- | --- |

—

aeroportul Orly din Paris;

| — | aeroportul Stansted din Londra; |
| --- | --- |

—

aeroportul Stansted din Londra;

| — | aeroportul Malpensa din Milano; |
| --- | --- |

—

aeroportul Malpensa din Milano;

| — | aeroportul internațional din Frankfurt; |
| --- | --- |

—

aeroportul internațional din Frankfurt;

| — | aeroportul Barajas din Madrid; |
| --- | --- |

—

aeroportul Barajas din Madrid;

| — | aeroportul Schiphol din Amsterdam; |
| --- | --- |

—

aeroportul Schiphol din Amsterdam;

| — | aeroportul Franz Josef Strauss din Munchen; |
| --- | --- |

—

aeroportul Franz Josef Strauss din Munchen;

| — | aeroportul Fiumicino din Roma; |
| --- | --- |

—

aeroportul Fiumicino din Roma;

| — | aeroportul El Prat din Barcelona; |
| --- | --- |

—

aeroportul El Prat din Barcelona;

| — | aeroportul Kloten din Zurich (1); |
| --- | --- |

—

aeroportul Kloten din Zurich (1);

| — | aeroportul internațional din Düsseldorf; |
| --- | --- |

—

aeroportul internațional din Düsseldorf;

| — | aeroportul național Bruxelles; |
| --- | --- |

—

aeroportul național Bruxelles;

| — | aeroportul Gardermoen din Oslo (2); |
| --- | --- |

—

aeroportul Gardermoen din Oslo (2);

| — | aeroportul Arlanda din Stockholm; |
| --- | --- |

—

aeroportul Arlanda din Stockholm;

| — | aeroportul Brandenburg din Berlin; |
| --- | --- |

—

aeroportul Brandenburg din Berlin;

| — | aeroportul Ringway din Manchester; |
| --- | --- |

—

aeroportul Ringway din Manchester;

| — | aeroportul Son San Juan din Palma De Mallorca; |
| --- | --- |

—

aeroportul Son San Juan din Palma De Mallorca;

| — | aeroportul Kastrup din Copenhaga; |
| --- | --- |

—

aeroportul Kastrup din Copenhaga;

| — | aeroportul Schwechat din Viena; |
| --- | --- |

—

aeroportul Schwechat din Viena;

| — | aeroportul Dublin; |
| --- | --- |

—

aeroportul Dublin;

| — | aeroportul Coasta de Azur din Nisa. |
| --- | --- |

—

aeroportul Coasta de Azur din Nisa.

1.2.2.   Alte țări terțe

AMAN extinsă și PBN în TMA cu densitate mare se utilizează în aeroportul Ataturk din Istanbul.

1.3.   Părțile interesate cărora li se solicită punerea în practică a funcționalității și termenul-țintă pentru punerea în practică

Furnizorii ATS și administratorul de rețea se asigură că unitățile ATS care furnizează servicii ATC în spațiul aerian terminal al aeroporturilor menționate la punctul 1.2 și sectoarele de rută asociate utilizează AMAN extinsă și PBN în TMA cu densitate mare începând cu 1 ianuarie 2024.

1.4.   Necesitatea sincronizării

Punerea în practică a funcționalității „AMAN extinsă și PBN în TMA cu densitate mare” trebuie să se realizeze în mod coordonat din cauza impactului potențial al unei implementări întârziate asupra performanței rețelei în aeroporturile menționate la punctul 1.2 Din punct de vedere tehnic, trebuie sincronizate implementarea sistemului vizat și modificările procedurale pentru a se asigura atingerea obiectivelor de performanță. Sincronizarea investițiilor trebuie să implice mai mulți operatori de aeroporturi și furnizori de servicii de navigație aeriană. De asemenea, trebuie să se realizeze o sincronizare în timpul fazei de industrializare aferente, în special în industria furnizoare.

1.5.   Condiții prealabile esențiale

Nu există condiții prealabile pentru această funcționalitate. O AMAN existentă facilitează integrarea operațională a acestei funcționalități ATM în sistemele existente.

1.6.   Interdependențe cu alte funcționalități ATM

| — | Schimbul de date între unitățile ATS, în special în ceea ce privește AMAN extinsă, se realizează utilizând serviciile de management al informației la nivel de sistem (SWIM) în cazul în care este disponibilă funcționalitatea iSWIM menționată la punctul 5. |
| --- | --- |

—

Schimbul de date între unitățile ATS, în special în ceea ce privește AMAN extinsă, se realizează utilizând serviciile de management al informației la nivel de sistem (SWIM) în cazul în care este disponibilă funcționalitatea iSWIM menționată la punctul 5.

| — | AMAN utilizează informațiile privind traiectoria prin legătură descendentă indicate la punctul 6, în cazul în care sunt disponibile. |
| --- | --- |

—

AMAN utilizează informațiile privind traiectoria prin legătură descendentă indicate la punctul 6, în cazul în care sunt disponibile.

2.   INTEGRAREA ȘI CAPACITATEA AEROPORTURILOR

Integrarea și capacitatea aeroporturilor facilitează furnizarea de servicii de apropiere și de control de aerodrom prin îmbunătățirea siguranței și a capacității pistelor, prin consolidarea integrării și a siguranței rulajului la sol și prin reducerea situațiilor periculoase pe pistă.

Această funcționalitate este compusă din cinci sub funcționalități:

| — | gestionarea plecărilor sincronizată cu secvențierea înainte de plecare; |
| --- | --- |

—

gestionarea plecărilor sincronizată cu secvențierea înainte de plecare;

| — | gestionarea plecărilor care integrează constrângerile legate de managementul mișcărilor la sol; |
| --- | --- |

—

gestionarea plecărilor care integrează constrângerile legate de managementul mișcărilor la sol;

| — | separarea în timp pentru apropierea finală; |
| --- | --- |

—

separarea în timp pentru apropierea finală;

| — | asistență automată acordată controlorului pentru planificarea și direcționarea mișcărilor la sol; |
| --- | --- |

—

asistență automată acordată controlorului pentru planificarea și direcționarea mișcărilor la sol;

| — | dispozitivele de siguranță ale aeroportului. |
| --- | --- |

—

dispozitivele de siguranță ale aeroportului.

2.1.   Domeniul de aplicare tehnic și operațional

2.1.1.   Gestionarea plecărilor sincronizată cu secvențierea înainte de plecare

Gestionarea plecărilor sincronizată cu secvențierea înainte de plecare este un mijloc de îmbunătățire a fluxurilor de plecări la unul sau mai multe aeroporturi prin calcularea orei-țintă de decolare (Target Take Off Time — TTOT) și a orei-țintă de aprobare a pornirii (Target Start Approval Time — TSAT) pentru fiecare zbor, luând în considerare mai multe constrângeri și preferințe. Gestionarea înainte de plecare constă în măsurarea fluxului de plecări pentru o pistă prin gestionarea orelor de punere în mișcare (cu ajutorul orelor de pornire a motoarelor), care țin seama de capacitatea pistei disponibile. În combinație cu procesul decizional în colaborare — aeroporturi (A-CDM), gestionarea înainte de plecare reduce durata rulajului la sol, îmbunătățește respectarea sloturilor de gestionare a fluxului de trafic aerian — (ATFM-Slot) și predictibilitatea orelor de plecare. Gestionarea plecărilor vizează maximizarea fluxului de trafic pe pistă prin crearea unei secvențe cu separări minime optimizate.

Părțile interesate operaționale implicate în A-CDM stabilesc de comun acord secvențele înainte de plecare, luând în considerare principiile convenite care trebuie aplicate din motive specifice (cum ar fi timpul de așteptare la pistă, respectarea sloturilor, rutele de plecare, preferințele utilizatorilor spațiului aerian, interzicerea zborurilor pe timp de noapte, evacuarea poziției de staționare sau a porții pentru aeronavele care sosesc, condițiile adverse, inclusiv dejivrarea, capacitatea efectivă a pistelor/de rulaj la sol, constrângerile curente etc.).

Cerințe de sistem

| — | Sistemele de gestionare a plecărilor (Departure Management — DMAN) și de A-CDM trebuie să fie integrate și să sprijine secvențierea optimizată înainte de plecare cu sisteme de management al informației pentru utilizatorii spațiului aerian [introducerea orelor-țintă de punere în mișcare (Target Off Block Time — TOBT)] și pentru aeroport (introducerea datelor contextuale) |
| --- | --- |

—

Sistemele de gestionare a plecărilor (Departure Management — DMAN) și de A-CDM trebuie să fie integrate și să sprijine secvențierea optimizată înainte de plecare cu sisteme de management al informației pentru utilizatorii spațiului aerian [introducerea orelor-țintă de punere în mișcare (Target Off Block Time — TOBT)] și pentru aeroport (introducerea datelor contextuale)

| — | Sistemele DMAN elaborează o secvență colaborativă și furnizează atât TSAT, cât și TTOT. TSAT și TTOT iau în considerare duratele variabile de rulaj la sol și se actualizează în funcție de decolarea efectivă a aeronavelor. Sistemele DMAN furnizează controlorului de trafic aerian lista de TSAT și TTOT în scopul spațierii aeronavelor |
| --- | --- |

—

Sistemele DMAN elaborează o secvență colaborativă și furnizează atât TSAT, cât și TTOT. TSAT și TTOT iau în considerare duratele variabile de rulaj la sol și se actualizează în funcție de decolarea efectivă a aeronavelor. Sistemele DMAN furnizează controlorului de trafic aerian lista de TSAT și TTOT în scopul spațierii aeronavelor

2.1.2.   Gestionarea plecărilor care integrează constrângerile legate de managementul mișcărilor la sol

Gestionarea plecărilor care integrează constrângerile legate de managementul mișcărilor la sol este un instrument ATM ce determină planurile optime de mișcare la sol (cum ar fi planurile rutelor de rulare) care implică calculul și secvențierea evenimentelor de mișcare și optimizarea utilizării resurselor (de exemplu, a instalaților de dejivrare). Secvența de plecare la pistă este optimizată în funcție de situația reală a traficului, reflectând orice modificare apărută de la părăsirea porții sau în timpul rulajului până la pistă.

Sistemele avansate de ghidare și control al mișcărilor la sol (Advanced Surface Movement Guidance and Control Systems — A-SMGCS) asigură optimizarea duratei de rulare și îmbunătățirea predictibilității orelor de decolare prin monitorizarea traficului real pe suprafață și prin luarea în considerare a duratelor de rulare actualizate în cadrul gestionării plecărilor.

Cerințe de sistem

| — | Sistemele DMAN trebuie să țină seama de duratele variabile și actualizate de rulare la calculul TTOT și TSAT. Trebuie dezvoltate interfețe între DMAN și direcționarea prin A-SMGCS. |
| --- | --- |

—

Sistemele DMAN trebuie să țină seama de duratele variabile și actualizate de rulare la calculul TTOT și TSAT. Trebuie dezvoltate interfețe între DMAN și direcționarea prin A-SMGCS.

| — | DMAN care integrează constrângerile legate de A-SMGCS prin intermediul unui sistem digital, precum benzile de evidență progresivă electronice (Electronic Flight Strips — EFS), cu o funcție avansată de direcționare A-SMGCS trebuie integrată în sistemele de prelucrare a datelor de zbor pentru secvențierea plecărilor și calcularea direcționării. |
| --- | --- |

—

DMAN care integrează constrângerile legate de A-SMGCS prin intermediul unui sistem digital, precum benzile de evidență progresivă electronice (Electronic Flight Strips — EFS), cu o funcție avansată de direcționare A-SMGCS trebuie integrată în sistemele de prelucrare a datelor de zbor pentru secvențierea plecărilor și calcularea direcționării.

| — | Trebuie implementată o funcție de direcționare A-SMGCS. |
| --- | --- |

—

Trebuie implementată o funcție de direcționare A-SMGCS.

2.1.3.   Separarea în timp pentru apropierea finală

Separarea în timp (Time-Based Separation — TBS) constă în separarea aeronavelor în ordine la apropierea de o pistă utilizând intervale de timp în loc de distanțe. Aceasta se poate aplica în timpul apropierii finale, permițând ca informațiile privind distanțele echivalente să fie afișate controlorului luând în considerare condițiile de vânt predominant. Minimele de separare radar și parametrii de separare legați de turbulențele de siaj trebuie integrați într-un instrument de sprijin TBS care să ofere îndrumări controlorului de trafic aerian, pentru a permite spațierea în timp a aeronavelor în timpul apropierii finale care ia în considerare efectul vântului de față.

Cerințe de sistem

| — | Sistemele de prelucrare a datelor de zbor și sistemele AMAN trebuie să fie compatibile cu instrumentul de sprijin TBS și să poată comuta între regulile de separare radar bazate pe timp și pe distanță referitoare la turbulențele de siaj. |
| --- | --- |

—

Sistemele de prelucrare a datelor de zbor și sistemele AMAN trebuie să fie compatibile cu instrumentul de sprijin TBS și să poată comuta între regulile de separare radar bazate pe timp și pe distanță referitoare la turbulențele de siaj.

| — | Postul de lucru al controlorului trebuie să integreze instrumentul de sprijin TBS cu dispozitive de siguranță pentru a sprijini controlorul de trafic aerian, în scopul calculării distanței TBS cu respectarea separării minime stabilite prin radar utilizând condițiile efective de vânt în panta de coborâre. |
| --- | --- |

—

Postul de lucru al controlorului trebuie să integreze instrumentul de sprijin TBS cu dispozitive de siguranță pentru a sprijini controlorul de trafic aerian, în scopul calculării distanței TBS cu respectarea separării minime stabilite prin radar utilizând condițiile efective de vânt în panta de coborâre.

| — | Instrumentului de sprijin TBS trebuie să i se furnizeze informații meteorologice (MET) locale care arată condițiile efective de vânt în panta de coborâre. |
| --- | --- |

—

Instrumentului de sprijin TBS trebuie să i se furnizeze informații meteorologice (MET) locale care arată condițiile efective de vânt în panta de coborâre.

| — | Instrumentul de sprijin TBS trebuie să ofere monitorizare și alertare automate cu privire la comportamentul neconform al vitezei de față de aer la apropierea finală, monitorizare și alertare automate cu privire la nerespectarea separărilor și monitorizare și alertare automate în cazul în care aeronava se atribuie în mod greșit o aeronavă unui indicator de separare. |
| --- | --- |

—

Instrumentul de sprijin TBS trebuie să ofere monitorizare și alertare automate cu privire la comportamentul neconform al vitezei de față de aer la apropierea finală, monitorizare și alertare automate cu privire la nerespectarea separărilor și monitorizare și alertare automate în cazul în care aeronava se atribuie în mod greșit o aeronavă unui indicator de separare.

| — | Instrumentul de sprijin TBS și postul de lucru asociat al controlorului trebuie să calculeze distanța de la indicator și să o afișeze pe ecranele controlorului. |
| --- | --- |

—

Instrumentul de sprijin TBS și postul de lucru asociat al controlorului trebuie să calculeze distanța de la indicator și să o afișeze pe ecranele controlorului.

| — | Dispozitivele de siguranță care captează monitorizarea și alertarea automate cu privire la nerespectarea separărilor trebuie să sprijine operațiunile TBS. |
| --- | --- |

—

Dispozitivele de siguranță care captează monitorizarea și alertarea automate cu privire la nerespectarea separărilor trebuie să sprijine operațiunile TBS.

2.1.4.   Asistența automată acordată controlorului pentru planificarea și direcționarea mișcărilor la sol

Funcțiile de planificare și de direcționare ale A-SMGCS asigură generarea automată de rute de rulare, cu timpul estimat de rulare corespunzător și gestionarea potențialelor conflicte.

Rutele de rulare pot fi modificate manual de către controlorul de trafic aerian înainte de a fi atribuite aeronavelor și vehiculelor. Aceste rute sunt disponibile în sistemul de prelucrare a datelor de zbor.

Cerințe de sistem

| — | Funcția de planificare și de direcționare A-SMGCS trebuie să calculeze ruta cea mai relevantă din punct de vedere operațional lipsită, atât cât este posibil, de conflicte, ceea ce permite aeronavei să se deplaseze de la poziția de staționare la pistă, de la pistă la poziția de staționare sau să efectueze orice altă mișcare la sol. |
| --- | --- |

—

Funcția de planificare și de direcționare A-SMGCS trebuie să calculeze ruta cea mai relevantă din punct de vedere operațional lipsită, atât cât este posibil, de conflicte, ceea ce permite aeronavei să se deplaseze de la poziția de staționare la pistă, de la pistă la poziția de staționare sau să efectueze orice altă mișcare la sol.

| — | Postul de lucru al controlorului trebuie să permită controlorului de trafic aerian să gestioneze traiectoriile rutelor la sol. |
| --- | --- |

—

Postul de lucru al controlorului trebuie să permită controlorului de trafic aerian să gestioneze traiectoriile rutelor la sol.

| — | Sistemul de prelucrare a datelor de zbor trebuie să poată primi rute planificate și aprobate atribuite aeronavelor și vehiculelor și să poată gestiona statutul rutei pentru toate aeronavele și vehiculele în cauză. |
| --- | --- |

—

Sistemul de prelucrare a datelor de zbor trebuie să poată primi rute planificate și aprobate atribuite aeronavelor și vehiculelor și să poată gestiona statutul rutei pentru toate aeronavele și vehiculele în cauză.

2.1.5.   Dispozitivele de siguranță ale aeroportului

Dispozitivele de siguranță ale aeroportului constau în detectarea și alertarea cu privire la autorizările ATC contradictorii acordate aeronavelor și la abaterea vehiculelor și a aeronavelor de la instrucțiunile, procedurile sau direcționarea primite care ar putea pune în pericol de coliziune vehiculele și aeronavele. Domeniul de aplicare a acestei subfuncționalități include zona pistelor și zona de mișcare pe suprafața aeroportului.

Instrumentele de sprijin ATC de la aerodrom trebuie să asigure detectarea autorizărilor ATC contradictorii, aceasta fiind efectuată de sistemul ATC pe baza datelor pe care le cunoaște, printre care autorizațiile acordate aeronavelor și vehiculelor de către controlorul de trafic aerian, pista alocată și punctul de așteptare. Controlorul de trafic aerian trebuie să introducă toate autorizările acordate aeronavelor sau vehiculelor în sistemul ATC, utilizând un sistem digital, precum EFS.

Trebuie să se identifice diferite tipuri de autorizări contradictorii (de exemplu, aliniere vs. decolare). Unele pot să se bazeze numai pe informațiile provenite de la controlorul de trafic aerian, altele pot utiliza și alte date, cum ar fi datele de supraveghere A-SMGCS.

Instrumentele dispozitivelor de siguranță ale aeroporturilor trebuie să alerteze controlorii de trafic aerian atunci când aeronavele și vehiculele se abat de la instrucțiunile, procedurile sau ruta ATC. Instrucțiunile controlorului de trafic aerian disponibile în format electronic (prin intermediul unui sistem digital, cum ar fi EFS) vor fi integrate cu alte date, precum planul de zbor, supravegherea, direcționarea, normele și procedurile publicate. Integrarea acestor date trebuie să permită sistemului să monitorizeze informațiile și, atunci când sunt detectate neconcordanțe, trebuie să furnizeze o alertă controlorului de trafic aerian (de exemplu, lipsa aprobării pentru împingere).

Cerințe de sistem

| — | Dispozitivele de siguranță ale aeroportului trebuie să integreze datele de supraveghere A-SMGCS și autorizațiile controlorului referitoare la pistă. Monitorizarea conformării pe aeroporturi trebuie să integreze direcționarea mișcărilor la sol prin A-SMGCS, datele de supraveghere și autorizațiile de direcționare ale controlorului. |
| --- | --- |

—

Dispozitivele de siguranță ale aeroportului trebuie să integreze datele de supraveghere A-SMGCS și autorizațiile controlorului referitoare la pistă. Monitorizarea conformării pe aeroporturi trebuie să integreze direcționarea mișcărilor la sol prin A-SMGCS, datele de supraveghere și autorizațiile de direcționare ale controlorului.

| — | A-SMGCS trebuie să includă funcția avansată de direcționare și de planificare menționată la punctul 2.1.4 de mai sus pentru a permite alertele de monitorizare a conformării. |
| --- | --- |

—

A-SMGCS trebuie să includă funcția avansată de direcționare și de planificare menționată la punctul 2.1.4 de mai sus pentru a permite alertele de monitorizare a conformării.

| — | A-SMGCS trebuie să includă o funcție pentru generarea și distribuirea alertelor corespunzătoare. Astfel de alerte trebuie puse în aplicare ca un nivel suplimentar pe lângă alertele de nivel 2 A-SMGCS existente și nu ca un înlocuitor al acestora. |
| --- | --- |

—

A-SMGCS trebuie să includă o funcție pentru generarea și distribuirea alertelor corespunzătoare. Astfel de alerte trebuie puse în aplicare ca un nivel suplimentar pe lângă alertele de nivel 2 A-SMGCS existente și nu ca un înlocuitor al acestora.

| — | Postul de lucru al controlorului trebuie să primească avertizările și alertele cu ajutorul unei interfețe om-mașină corespunzătoare, care să ofere inclusiv asistență pentru anularea unei alerte. |
| --- | --- |

—

Postul de lucru al controlorului trebuie să primească avertizările și alertele cu ajutorul unei interfețe om-mașină corespunzătoare, care să ofere inclusiv asistență pentru anularea unei alerte.

| — | Sisteme digitale, cum ar fi EFS, trebuie să integreze instrucțiunile date de controlorul de trafic aerian cu alte date, cum ar fi planul de zbor, supravegherea, direcționarea, normele și procedurile publicate. |
| --- | --- |

—

Sisteme digitale, cum ar fi EFS, trebuie să integreze instrucțiunile date de controlorul de trafic aerian cu alte date, cum ar fi planul de zbor, supravegherea, direcționarea, normele și procedurile publicate.

2.2.   Domeniul de aplicare geografic

2.2.1.   Statele membre ale UE și ale AELS

Gestionarea plecărilor sincronizată cu secvențierea înainte de plecare, gestionarea plecărilor care integrează constrângerile legate de managementul mișcărilor la sol, asistența automată acordată controlorului pentru planificarea și direcționarea mișcărilor la sol și dispozitivele de siguranță ale aeroportului se utilizează în următoarele aeroporturi:

| — | aeroportul Heathrow din Londra; |
| --- | --- |

—

aeroportul Heathrow din Londra;

| — | aeroportul CDG din Paris; |
| --- | --- |

—

aeroportul CDG din Paris;

| — | aeroportul Gatwick din Londra; |
| --- | --- |

—

aeroportul Gatwick din Londra;

| — | aeroportul Orly din Paris; |
| --- | --- |

—

aeroportul Orly din Paris;

| — | aeroportul Stansted din Londra; |
| --- | --- |

—

aeroportul Stansted din Londra;

| — | aeroportul Malpensa din Milano; |
| --- | --- |

—

aeroportul Malpensa din Milano;

| — | aeroportul internațional Frankfurt; |
| --- | --- |

—

aeroportul internațional Frankfurt;

| — | aeroportul Barajas din Madrid; |
| --- | --- |

—

aeroportul Barajas din Madrid;

| — | aeroportul Schiphol din Amsterdam; |
| --- | --- |

—

aeroportul Schiphol din Amsterdam;

| — | aeroportul Franz Josef Strauss din Munchen; |
| --- | --- |

—

aeroportul Franz Josef Strauss din Munchen;

| — | aeroportul Fiumicino din Roma; |
| --- | --- |

—

aeroportul Fiumicino din Roma;

| — | aeroportul El Prat din Barcelona; |
| --- | --- |

—

aeroportul El Prat din Barcelona;

| — | aeroportul Kloten din Zurich (3); |
| --- | --- |

—

aeroportul Kloten din Zurich (3);

| — | aeroportul internațional din Düsseldorf; |
| --- | --- |

—

aeroportul internațional din Düsseldorf;

| — | aeroportul național din Bruxelles; |
| --- | --- |

—

aeroportul național din Bruxelles;

| — | aeroportul Gardermoen din Oslo (4); |
| --- | --- |

—

aeroportul Gardermoen din Oslo (4);

| — | aeroportul Arlanda din Stockholm; |
| --- | --- |

—

aeroportul Arlanda din Stockholm;

| — | aeroportul Brandenburg din Berlin; |
| --- | --- |

—

aeroportul Brandenburg din Berlin;

| — | aeroportul Ringway din Manchester; |
| --- | --- |

—

aeroportul Ringway din Manchester;

| — | aeroportul Son San Juan din Palma De Mallorca; |
| --- | --- |

—

aeroportul Son San Juan din Palma De Mallorca;

| — | aeroportul Kastrup din Copenhaga; |
| --- | --- |

—

aeroportul Kastrup din Copenhaga;

| — | aeroportul Schwechat din Viena; |
| --- | --- |

—

aeroportul Schwechat din Viena;

| — | aeroportul Dublin; |
| --- | --- |

—

aeroportul Dublin;

| — | aeroportul Coasta de Azur din Nisa. |
| --- | --- |

—

aeroportul Coasta de Azur din Nisa.

Separarea în timp pentru apropierea finală se utilizează în următoarele aeroporturi:

| — | aeroportul Heathrow din Londra; |
| --- | --- |

—

aeroportul Heathrow din Londra;

| — | aeroportul Gatwick din Londra; |
| --- | --- |

—

aeroportul Gatwick din Londra;

| — | aeroportul Orly din Paris; |
| --- | --- |

—

aeroportul Orly din Paris;

| — | aeroportul Malpensa din Milano; |
| --- | --- |

—

aeroportul Malpensa din Milano;

| — | aeroportul internațional din Frankfurt; |
| --- | --- |

—

aeroportul internațional din Frankfurt;

| — | aeroportul Barajas din Madrid; |
| --- | --- |

—

aeroportul Barajas din Madrid;

| — | aeroportul Schiphol din Amsterdam; |
| --- | --- |

—

aeroportul Schiphol din Amsterdam;

| — | aeroportul Franz Josef Strauss din Munchen; |
| --- | --- |

—

aeroportul Franz Josef Strauss din Munchen;

| — | aeroportul Fiumicino din Roma; |
| --- | --- |

—

aeroportul Fiumicino din Roma;

| — | aeroportul Kloten din Zurich (5); |
| --- | --- |

—

aeroportul Kloten din Zurich (5);

| — | aeroportul internațional din Düsseldorf; |
| --- | --- |

—

aeroportul internațional din Düsseldorf;

| — | aeroportul Gardermoen din Oslo (6); |
| --- | --- |

—

aeroportul Gardermoen din Oslo (6);

| — | aeroportul Ringway din Manchester; |
| --- | --- |

—

aeroportul Ringway din Manchester;

| — | aeroportul Kastrup din Copenhaga; |
| --- | --- |

—

aeroportul Kastrup din Copenhaga;

| — | aeroportul Schwechat din Viena; |
| --- | --- |

—

aeroportul Schwechat din Viena;

| — | aeroportul Dublin. |
| --- | --- |

—

aeroportul Dublin.

2.2.2.   Alte țări terțe

Toate subfuncționalitățile menționate la prezentul punct ar trebui utilizate în aeroportul Ataturk din Istanbul.

2.3.   Părțile interesate cărora li se solicită punerea în practică a funcționalității și termenul-țintă pentru punerea în practică

Furnizorii de ATS și operatorii de aeroporturi care furnizează servicii în aeroporturile menționate la punctul 2.2 utilizează:

| — | gestionarea plecărilor sincronizată cu secvențierea înainte de plecare începând cu 1 ianuarie 2021; |
| --- | --- |

—

gestionarea plecărilor sincronizată cu secvențierea înainte de plecare începând cu 1 ianuarie 2021;

| — | gestionarea plecărilor care integrează constrângerile legate de managementul mișcărilor la sol începând cu 1 ianuarie 2021; |
| --- | --- |

—

gestionarea plecărilor care integrează constrângerile legate de managementul mișcărilor la sol începând cu 1 ianuarie 2021;

| — | separarea în timp pentru apropierea finală începând cu 1 ianuarie 2024; |
| --- | --- |

—

separarea în timp pentru apropierea finală începând cu 1 ianuarie 2024;

| — | asistența automată acordată controlorului pentru planificarea și direcționarea mișcărilor la sol începând cu 1 ianuarie 2024; |
| --- | --- |

—

asistența automată acordată controlorului pentru planificarea și direcționarea mișcărilor la sol începând cu 1 ianuarie 2024;

| — | dispozitivele de siguranță ale aeroporturilor începând cu 1 ianuarie 2021. |
| --- | --- |

—

dispozitivele de siguranță ale aeroporturilor începând cu 1 ianuarie 2021.

2.4.   Necesitatea sincronizării

Punerea în practică a funcționalității „integrarea și capacitatea aeroporturilor” trebuie să se realizeze în mod coordonat din cauza impactului potențial al unei implementări întârziate asupra performanței rețelei în aeroporturile vizate. Din punct de vedere tehnic, trebuie sincronizate implementarea sistemului vizat și modificările procedurale pentru a se asigura atingerea obiectivelor de performanță. Sincronizarea investițiilor trebuie să implice mai mulți operatori de aeroporturi și furnizori de servicii de navigație aeriană. De asemenea, trebuie să se realizeze o sincronizare în timpul fazei de industrializare aferente, în special în industria furnizoare și la nivelul organismelor de standardizare.

2.5.   Condiții prealabile esențiale

Sunt necesare următoarele condiții prealabile:

| — | sisteme digitale precum EFS, A-CDM și DMAN inițială pentru gestionarea plecărilor sincronizată cu secvențierea înainte de plecare; |
| --- | --- |

—

sisteme digitale precum EFS, A-CDM și DMAN inițială pentru gestionarea plecărilor sincronizată cu secvențierea înainte de plecare;

| — | sisteme digitale precum EFS, DMAN inițială și A-SMGCS nivelul 1 și 2 pentru gestionarea plecărilor care integrează constrângerile legate de managementul mișcărilor la sol; |
| --- | --- |

—

sisteme digitale precum EFS, DMAN inițială și A-SMGCS nivelul 1 și 2 pentru gestionarea plecărilor care integrează constrângerile legate de managementul mișcărilor la sol;

| — | sisteme digitale precum EFS pentru TBS; |
| --- | --- |

—

sisteme digitale precum EFS pentru TBS;

| — | sisteme digitale precum EFS și A-SMGCS de nivel 1 si 2 pentru asistența automată acordată controlorului pentru planificarea și direcționarea mișcărilor la sol; |
| --- | --- |

—

sisteme digitale precum EFS și A-SMGCS de nivel 1 si 2 pentru asistența automată acordată controlorului pentru planificarea și direcționarea mișcărilor la sol;

| — | sisteme digitale precum EFS și supraveghere A-SMGCS pentru dispozitivele de siguranță ale aeroporturilor. |
| --- | --- |

—

sisteme digitale precum EFS și supraveghere A-SMGCS pentru dispozitivele de siguranță ale aeroporturilor.

2.6.   Interdependențe cu alte funcționalități ATM

| — | Nu există interdependențe cu alte funcționalități ATM. |
| --- | --- |

—

Nu există interdependențe cu alte funcționalități ATM.

| — | Subfuncționalitățile gestionarea plecărilor sincronizată cu secvențierea înainte de plecare și separarea în timp pentru apropierea finală pot fi implementate independent de alte subfuncționalități. Implementarea subfuncționalităților gestionarea plecărilor care integrează constrângerile legate de managementul mișcărilor la sol și dispozitivele de siguranță ale aeroporturilor necesită disponibilitatea subfuncționalității asistența automată acordată controlorilor pentru planificarea și direcționarea mișcărilor la sol (A-SMGCS nivel 2 +). |
| --- | --- |

—

Subfuncționalitățile gestionarea plecărilor sincronizată cu secvențierea înainte de plecare și separarea în timp pentru apropierea finală pot fi implementate independent de alte subfuncționalități. Implementarea subfuncționalităților gestionarea plecărilor care integrează constrângerile legate de managementul mișcărilor la sol și dispozitivele de siguranță ale aeroporturilor necesită disponibilitatea subfuncționalității asistența automată acordată controlorilor pentru planificarea și direcționarea mișcărilor la sol (A-SMGCS nivel 2 +).

3.   Managementul flexibil al spațiului aerian și rute libere

Utilizarea combinată a managementului flexibil al spațiului aerian și a rutelor libere permite utilizatorilor spațiului aerian să zboare cât mai aproape posibil de traiectoria lor preferată fără a fi constrânși de structurile fixe de spațiu aerian și nici de rețelele de rute fixe. De asemenea, aceasta permite ca operațiunile care necesită segregare, de exemplu pregătirea militară, să aibă loc în condiții de siguranță și în mod flexibil și cu impact minim asupra altor utilizatori ai spațiului aerian.

Această funcționalitate este compusă din două subfuncționalități:

| — | managementul spațiului aerian și utilizarea flexibilă avansată a spațiului aerian; |
| --- | --- |

—

managementul spațiului aerian și utilizarea flexibilă avansată a spațiului aerian;

| — | rute libere. |
| --- | --- |

—

rute libere.

3.1.   DOMENIUL DE APLICARE TEHNIC ȘI OPERAȚIONAL

3.1.1.   Managementul spațiului aerian și utilizarea flexibilă avansată a spațiului aerian

Managementul spațiului aerian (Airspace Management — ASM) și utilizarea flexibilă avansată a spațiului aerian (Advanced Flexible Use of Airspace — A-FUA) urmăresc să ofere posibilitatea de a gestiona mai flexibil rezervările de spațiu aerian, ca răspuns la cerințele utilizatorilor spațiului aerian. Modificările de statut al spațiului aerian trebuie comunicate tuturor utilizatorilor vizați, în special administratorului de rețea, furnizorilor de servicii de navigație aeriană și utilizatorilor spațiului aerian [centrul de operațiuni de zbor/centrul de operațiuni de escadră (Flight Operations Centre — FOC/Wing Operations Centre — WOC)]. Procedurile și procesele ASM trebuie să facă față unui mediu în care spațiul aerian este gestionat în mod dinamic, cu o rețea fără rute fixe.

Schimbul de date va fi îmbunătățit prin disponibilitatea unor structuri de spațiu aerian care să permită implementarea unui ASM mai dinamic și a unui spațiu aerian cu rute libere (Free Routing Airspace — FRA). FRA este spațiul aerian definit lateral și vertical, care permite stabilirea de rute libere cu un set de caracteristici de intrare/ieșire. În cadrul acestui spațiu aerian, zborurile continuă să fie supuse controlului traficului aerian.

Soluțiile ASM trebuie să sprijine toți utilizatorii spațiului aerian, inclusiv să permită alinierea FRA, a rutelor condiționale (Conditional Route — CDR) și a rutelor directe (Direct Routing — DCT) publicate. Aceste soluții ASM se bazează pe cererea previzionată primită de la funcția locală de management al fluxului de trafic aerian și al capacității (ATFCM) și/sau de la administratorul de rețea.

Cerințe de sistem

| — | Sistemul de sprijin ASM trebuie să fie compatibil cu rețelele de rute fixe și condiționale existente, precum și DCT, FRA și configurările flexibile ale sectoarelor. Sistemul trebuie să poată răspunde schimbărilor la nivelul cererilor de spațiu aerian. Îmbunătățirile aduse planului de administrare a rețelei (NOP) se realizează printr-un proces decizional în cooperare care reunește toate părțile interesate operaționale implicate. Sistemul trebuie să fie compatibil cu activitățile transfrontaliere, având ca rezultat utilizarea în comun a spațiului aerian segregat, indiferent de granițele naționale. |
| --- | --- |

—

Sistemul de sprijin ASM trebuie să fie compatibil cu rețelele de rute fixe și condiționale existente, precum și DCT, FRA și configurările flexibile ale sectoarelor. Sistemul trebuie să poată răspunde schimbărilor la nivelul cererilor de spațiu aerian. Îmbunătățirile aduse planului de administrare a rețelei (NOP) se realizează printr-un proces decizional în cooperare care reunește toate părțile interesate operaționale implicate. Sistemul trebuie să fie compatibil cu activitățile transfrontaliere, având ca rezultat utilizarea în comun a spațiului aerian segregat, indiferent de granițele naționale.

| — | Configurarea spațiului aerian trebuie să fie accesibilă prin intermediul sistemelor administratorului de rețea, care trebuie să conțină configurările preconizate și actualizate ale spațiului aerian, pentru a permite utilizatorilor spațiului aerian să depună și să își modifice planurile de zbor pe baza unor informații exacte și furnizate în timp util. |
| --- | --- |

—

Configurarea spațiului aerian trebuie să fie accesibilă prin intermediul sistemelor administratorului de rețea, care trebuie să conțină configurările preconizate și actualizate ale spațiului aerian, pentru a permite utilizatorilor spațiului aerian să depună și să își modifice planurile de zbor pe baza unor informații exacte și furnizate în timp util.

| — | Sistemul ATC trebuie să fie compatibil cu configurarea flexibilă a sectoarelor, astfel încât dimensiunile și orele de funcționare ale acestora să poată fi optimizate în funcție de cerințele NOP. |
| --- | --- |

—

Sistemul ATC trebuie să fie compatibil cu configurarea flexibilă a sectoarelor, astfel încât dimensiunile și orele de funcționare ale acestora să poată fi optimizate în funcție de cerințele NOP.

| — | Sistemul trebuie să permită evaluarea continuă a impactului schimbărilor în configurarea spațiului aerian asupra rețelei. |
| --- | --- |

—

Sistemul trebuie să permită evaluarea continuă a impactului schimbărilor în configurarea spațiului aerian asupra rețelei.

| — | Sistemele ATC trebuie să descrie în mod corect activarea și dezactivarea rezervărilor configurabile ale spațiului aerian și trecerea unui volum de spațiu aerian de la o rețea de rute fixe la FRA. |
| --- | --- |

—

Sistemele ATC trebuie să descrie în mod corect activarea și dezactivarea rezervărilor configurabile ale spațiului aerian și trecerea unui volum de spațiu aerian de la o rețea de rute fixe la FRA.

| — | Sistemul de prelucrare a planurilor de zbor (Flight Plan Processing System — IFPS) trebuie modificat pentru a reflecta modificările în definirea spațiului aerian și a rutelor, astfel încât rutele, evoluția zborurilor și informațiile asociate să fie disponibile pentru sistemele ATC. |
| --- | --- |

—

Sistemul de prelucrare a planurilor de zbor (Flight Plan Processing System — IFPS) trebuie modificat pentru a reflecta modificările în definirea spațiului aerian și a rutelor, astfel încât rutele, evoluția zborurilor și informațiile asociate să fie disponibile pentru sistemele ATC.

| — | Trebuie să existe o interfață securizată între sistemele ASM, ATFCM și ATC militare, astfel încât să poată fi furnizate servicii de navigație aeriană pe baza unei înțelegeri comune a spațiului aerian și a mediului de trafic. Sistemele ATC trebuie modificate pentru a permite această funcționalitate, în măsura în care este necesar pentru a respecta punctul 4 din partea A a anexei II la Regulamentul (CE) nr. 552/2004. |
| --- | --- |

—

Trebuie să existe o interfață securizată între sistemele ASM, ATFCM și ATC militare, astfel încât să poată fi furnizate servicii de navigație aeriană pe baza unei înțelegeri comune a spațiului aerian și a mediului de trafic. Sistemele ATC trebuie modificate pentru a permite această funcționalitate, în măsura în care este necesar pentru a respecta punctul 4 din partea A a anexei II la Regulamentul (CE) nr. 552/2004.

| — | Sistemele centralizate de servicii de informare aeronautică (Aeronautical Information Services — AIS), cum ar fi baza de date AIS europeană (EAD), trebuie să pună la dispoziție în timp util datele de mediu privind structurile flexibile de spațiu aerian tuturor părților interesate operaționale implicate. Acest lucru permite efectuarea planificării pe baza unor informații exacte relevante la momentul operațiunilor planificate. Sistemele AIS locale trebuie să permită această capacitate și încărcarea modificărilor datelor locale. |
| --- | --- |

—

Sistemele centralizate de servicii de informare aeronautică (Aeronautical Information Services — AIS), cum ar fi baza de date AIS europeană (EAD), trebuie să pună la dispoziție în timp util datele de mediu privind structurile flexibile de spațiu aerian tuturor părților interesate operaționale implicate. Acest lucru permite efectuarea planificării pe baza unor informații exacte relevante la momentul operațiunilor planificate. Sistemele AIS locale trebuie să permită această capacitate și încărcarea modificărilor datelor locale.

| — | Părțile interesate operaționale trebuie să se poată conecta la NOP, după cum se specifică la punctul 4 Se definesc interfețe pentru a permite transmiterea de date dinamice sistemelor părților interesate operaționale și pentru ca părțile interesate în cauză să poată transmite informații în mod corect și în timp util. Sistemele părților interesate respective trebuie modificate pentru a permite astfel de interfețe. |
| --- | --- |

—

Părțile interesate operaționale trebuie să se poată conecta la NOP, după cum se specifică la punctul 4 Se definesc interfețe pentru a permite transmiterea de date dinamice sistemelor părților interesate operaționale și pentru ca părțile interesate în cauză să poată transmite informații în mod corect și în timp util. Sistemele părților interesate respective trebuie modificate pentru a permite astfel de interfețe.

3.1.2.   Rute libere

Funcționalitatea „rute libere” poate fi pusă în practică atât prin utilizarea spațiului aerian cu rute directe, cât și a FRA. Spațiul aerian cu rute directe este spațiul aerian definit lateral și vertical, cu un set de condiții de intrare/ieșire, în care sunt disponibile rute directe publicate. În cadrul acestui spațiu aerian, zborurile continuă să fie supuse controlului traficului aerian. Pentru a facilita implementarea anticipată, înainte de termenul-țintă pentru punerea în practică specificat la punctul 3.3, rutele libere ar putea fi implementate într-un mod limitat în decursul unor perioade definite. Trebuie stabilite proceduri pentru tranziția între operațiunile pe rute libere și cele cu rute fixe. Implementarea inițială a funcționalității „rute libere” se poate face pe o bază limitată structural, de exemplu, prin limitarea punctelor de intrare/ieșire disponibile pentru anumite fluxuri de trafic, prin publicarea de DCT, ceea ce va permite utilizatorilor spațiului aerian să elaboreze planuri de zbor pe baza acestor DCT publicate. Disponibilitatea DCT poate face obiectul constrângerilor legate de cererea de trafic și/sau de timp. Implementarea FRA pe baza DCT poate permite eliminarea rețelei de rute ATS. FRA și DCT se publică în publicațiile aeronautice, după cum se precizează în planul de îmbunătățire a rețelei europene de rute al administratorului de rețea.

Cerințe de sistem

| — | Sistemele de management al rețelei trebuie să implementeze:






  — | prelucrarea și verificarea planurilor de zbor pentru DCT și FRA; |
| --- | --- | --- |

—

Sistemele de management al rețelei trebuie să implementeze:

—

prelucrarea și verificarea planurilor de zbor pentru DCT și FRA;

| — | propunerile de direcționare IFPS bazate pe FRA; |
| --- | --- |

—

propunerile de direcționare IFPS bazate pe FRA;

| — | re-direcționarea dinamică; |
| --- | --- |

—

re-direcționarea dinamică;

| — | planificarea și executarea ATFCM în cadrul FRA; |
| --- | --- |

—

planificarea și executarea ATFCM în cadrul FRA;

| — | calcularea și gestionarea sarcinilor de trafic. |
| --- | --- |

—

calcularea și gestionarea sarcinilor de trafic.

| — | Sistemele ATC trebuie să implementeze următoarele:






  — | sistemul de prelucrare a datelor de zbor, inclusiv HMI, pentru a gestiona planificarea traiectoriei/zborului fără referință la rețeaua fixă ATS; |
| --- | --- | --- |

—

Sistemele ATC trebuie să implementeze următoarele:

—

sistemul de prelucrare a datelor de zbor, inclusiv HMI, pentru a gestiona planificarea traiectoriei/zborului fără referință la rețeaua fixă ATS;

| — | sisteme de planificare a zborului care să sprijine FRA și operațiunile transfrontaliere; |
| --- | --- |

—

sisteme de planificare a zborului care să sprijine FRA și operațiunile transfrontaliere;

| — | ASM/ATFCM pentru a managementul FRA; |
| --- | --- |

—

ASM/ATFCM pentru a managementul FRA;

| — | pentru FRA, detectarea conflictelor pe termen mediu (Medium Term Conflict Detection — MTCD), inclusiv instrumente de detectare a conflictelor (CDT), asistentul de soluționare a conflictelor (Conflict Resolution Assistant — CORA), monitorizarea conformării și APW pentru volume/sectoare dinamice de spațiu aerian. Predicția traiectoriilor și rezolvarea conflictelor trebuie să fie compatibile cu un instrument MTCD automat adaptat pentru a funcționa în spațiul aerian FRA și, atunci când este necesar, pe DCT. |
| --- | --- |

—

pentru FRA, detectarea conflictelor pe termen mediu (Medium Term Conflict Detection — MTCD), inclusiv instrumente de detectare a conflictelor (CDT), asistentul de soluționare a conflictelor (Conflict Resolution Assistant — CORA), monitorizarea conformării și APW pentru volume/sectoare dinamice de spațiu aerian. Predicția traiectoriilor și rezolvarea conflictelor trebuie să fie compatibile cu un instrument MTCD automat adaptat pentru a funcționa în spațiul aerian FRA și, atunci când este necesar, pe DCT.

| — | Sistemele ATC pot primi și utiliza date de zbor actualizate care provin de la o aeronavă (ADS-C EPP), în cazul în care funcționalitatea de legături de date este disponibilă. |
| --- | --- |

—

Sistemele ATC pot primi și utiliza date de zbor actualizate care provin de la o aeronavă (ADS-C EPP), în cazul în care funcționalitatea de legături de date este disponibilă.

| — | Sistemele utilizatorilor spațiului aerian trebuie să implementeze sisteme de planificare a zborurilor pentru a gestiona configurarea sectoarelor dinamice și FRA. |
| --- | --- |

—

Sistemele utilizatorilor spațiului aerian trebuie să implementeze sisteme de planificare a zborurilor pentru a gestiona configurarea sectoarelor dinamice și FRA.

| — | Sistemul de prelucrare a datelor de zbor (Flight Data Processing System — FDPS) trebuie să fie compatibil cu FRA, DCT și A-FUA. |
| --- | --- |

—

Sistemul de prelucrare a datelor de zbor (Flight Data Processing System — FDPS) trebuie să fie compatibil cu FRA, DCT și A-FUA.

| — | Postul de lucru al controlorului trebuie să fie compatibil cu mediile de operare, după caz. |
| --- | --- |

—

Postul de lucru al controlorului trebuie să fie compatibil cu mediile de operare, după caz.

3.2.   Domeniul de aplicare geografic

Funcționalitatea „managementul flexibil al spațiului aerian și rute libere” este furnizată și utilizată în spațiul aerian pentru care sunt responsabile statele membre, la și peste nivelul 310 în regiunea EUR a OACI.

3.3.   Părțile interesate cărora li se solicită punerea în practică a funcționalității și termenul-țintă pentru punerea în practică

Administratorul de rețea, furnizorii de servicii de navigație aeriană și utilizatorii spațiului aerian utilizează:

| — | DCT începând cu 1 ianuarie 2018; |
| --- | --- |

—

DCT începând cu 1 ianuarie 2018;

| — | FRA începând cu 1 ianuarie 2022. |
| --- | --- |

—

FRA începând cu 1 ianuarie 2022.

3.4.   Necesitatea sincronizării

Punerea în practică a funcționalității „managementul flexibil al spațiului aerian și rute libere” trebuie să se realizeze în mod coordonat din cauza impactului potențial asupra performanței rețelei al unei implementări întârziate într-un domeniu de aplicare geografic vast care implică mai multe părți interesate. Din punct de vedere tehnic, trebuie sincronizate implementarea sistemului vizat și modificările procedurale pentru a se asigura atingerea obiectivelor de performanță. Sincronizarea investițiilor trebuie să implice mai mulți furnizori de servicii de navigație aeriană civili/militari, utilizatori ai spațiului aerian și administratorul de rețea. De asemenea, trebuie să se realizeze o sincronizare în timpul fazei de industrializare aferente, în special în industria furnizoare.

3.5.   Condiții prealabile esențiale

Nu există condiții prealabile pentru această funcționalitate.

3.6.   Interdependențe cu alte funcționalități ATM

| — | În cazul în care sunt disponibile, FRA și DCT trebuie să fie compatibile cu sistemele administratorului de rețea și cu sistemele SWIM menționate la punctele 4 și 5. |
| --- | --- |

—

În cazul în care sunt disponibile, FRA și DCT trebuie să fie compatibile cu sistemele administratorului de rețea și cu sistemele SWIM menționate la punctele 4 și 5.

4.   MANAGEMENTUL PRIN COLABORARE AL REȚELEI

Managementul prin colaborare al rețelei îmbunătățește performanța rețelei ATM europene, în special capacitatea și eficiența zborurilor prin schimbul, modificarea și gestionarea informațiilor privind traiectoria. Managementul fluxului trebuie să treacă într-un mediu de management prin cooperare al traficului (Cooperative Traffic Management — CTM), optimizând livrarea de trafic în sectoare și aeroporturi, precum și necesitatea de măsuri de management al fluxului de trafic aerian și al capacității (ATFCM).

Această funcționalitate este compusă din patru subfuncționalități:

| — | măsuri consolidate ATFCM pe termen scurt; |
| --- | --- |

—

măsuri consolidate ATFCM pe termen scurt;

| — | NOP în colaborare; |
| --- | --- |

—

NOP în colaborare;

| — | ora de decolare calculată în raport cu orele-țintă în scopuri de ATFCM; |
| --- | --- |

—

ora de decolare calculată în raport cu orele-țintă în scopuri de ATFCM;

| — | asistență automată pentru analiza complexității traficului. |
| --- | --- |

—

asistență automată pentru analiza complexității traficului.

4.1.   Domeniul de aplicare tehnic și operațional

4.1.1.   Măsuri consolidate ATFCM pe termen scurt

Managementul tactic al capacității prin utilizarea de măsuri ATFCM pe termen scurt (Short Term ATFCM Measures — STAM) asigură o coordonare strânsă și eficientă între ATC și funcția de management al rețelei. Managementul tactic al capacității trebuie să pună în aplicare STAM folosind procesul decizional prin cooperare pentru managementul fluxului înainte ca zborurile să intre într-un sector.

Cerințe de sistem

| — | Planificarea ATFCM este gestionată la nivel de rețea de către administratorul de rețea și la nivel local de către postul de management al fluxului pentru a sprijini detectarea zonelor sensibile, executarea STAM, analiza rețelei și monitorizarea continuă a activității rețelei. Trebuie să se coordoneze planificarea ATFCM la nivel de rețea și la nivel local. |
| --- | --- |

—

Planificarea ATFCM este gestionată la nivel de rețea de către administratorul de rețea și la nivel local de către postul de management al fluxului pentru a sprijini detectarea zonelor sensibile, executarea STAM, analiza rețelei și monitorizarea continuă a activității rețelei. Trebuie să se coordoneze planificarea ATFCM la nivel de rețea și la nivel local.

4.1.2.   NOP în colaborare

Administratorul de rețea pune în aplicare un NOP în colaborare care constă în integrarea sporită a informațiilor din NOP și din planul de operațiuni aeroportuare (AOP). NOP în colaborare se actualizează prin schimbul de date între sistemele administratorului de rețea și sistemele părților interesate operaționale, pentru a acoperi întregul ciclu de viață al traiectoriei și pentru a reflecta prioritățile atunci când este necesar. Constrângerile legate de configurarea aeroporturilor și informațiile meteorologice și referitoare la spațiul aerian trebuie integrate în NOP. În cazul în care sunt disponibile, constrângerile legate de configurarea aeroporturilor se stabilesc pe baza AOP. Orele-țintă ATFCM pot fi utilizate ca element de calcul pentru secvențierea sosirilor. În cazul în care este disponibil și este necesar pentru secvențierea traficului, ora-țintă de sosire se stabilește pe baza AOP. În cazul în care orele-țintă sunt utilizate de către ATFCM pentru a rezolva aglomerarea aeroporturilor, respectivele ore-țintă pot face obiectul alinierii AOP în cadrul proceselor de coordonare ATFCM. De asemenea, ore-țintă sunt utilizate pentru a sprijini procesele de secvențiere a sosirilor în aeroporturi în faza de zbor pe rută. Odată integrate, configurările aeroporturilor și informațiile meteorologice și referitoare la spațiul aerian trebuie să poată fi citite și modificate de către părțile interesate operaționale autorizate care participă la managementul și operarea rețelei.

Dezvoltarea unui NOP în colaborare se concentrează asupra disponibilității unor date partajate de planificare operațională și în timp real.

Cerințe de sistem

| — | Părților interesate operaționale li se acordă acces la datele de care au nevoie prin interogări în cadrul NOP. |
| --- | --- |

—

Părților interesate operaționale li se acordă acces la datele de care au nevoie prin interogări în cadrul NOP.

| — | Sistemele de la sol ale părților interesate operaționale trebuie să fie adaptate pentru a se conecta la sistemele de management al rețelei. Trebuie să existe o interfață între sistemele AOP și sistemele NOP pentru a pune în aplicare un NOP în colaborare. |
| --- | --- |

—

Sistemele de la sol ale părților interesate operaționale trebuie să fie adaptate pentru a se conecta la sistemele de management al rețelei. Trebuie să existe o interfață între sistemele AOP și sistemele NOP pentru a pune în aplicare un NOP în colaborare.

| — | Interfața dintre sistemele părților interesate operaționale și sistemele de management al rețelei trebuie implementată cu ajutorul serviciilor de management al informației la nivel de sistem, odată ce sunt disponibile. |
| --- | --- |

—

Interfața dintre sistemele părților interesate operaționale și sistemele de management al rețelei trebuie implementată cu ajutorul serviciilor de management al informației la nivel de sistem, odată ce sunt disponibile.

4.1.3.   Ora de decolare calculată în raport cu orele-țintă în scopuri de ATFCM

Orele-țintă (Target Times — TT) se aplică în cazul unor zboruri selectate în scopuri de ATFCM pentru a gestiona ATFCM la punctul de aglomerare și nu numai la plecare. În cazul în care sunt disponibile, orele-țintă de sosire (Target Times of Arrival — TTA) se obțin din planul de operațiuni aeroportuare (AOP). TTA vor fi utilizate pentru a sprijini procesele de secvențiere a sosirilor în aeroporturi în faza de zbor pe rută.

Cerințe de sistem

| — | Sistemele administratorului de rețea trebuie să sprijine partajarea orelor-țintă. Sistemele trebuie să poată ajusta orele de decolare calculate (Calculated Take-off Times — CTOT) pe baza unor TTA ajustate și aprobate la aeroportul de destinație. TTA se integrează în AOP pentru ajustarea ulterioară a NOP. |
| --- | --- |

—

Sistemele administratorului de rețea trebuie să sprijine partajarea orelor-țintă. Sistemele trebuie să poată ajusta orele de decolare calculate (Calculated Take-off Times — CTOT) pe baza unor TTA ajustate și aprobate la aeroportul de destinație. TTA se integrează în AOP pentru ajustarea ulterioară a NOP.

| — | Sistemele de prelucrare a datelor de zbor ar putea necesita să fie adaptate pentru a prelucra datele privind traiectoria transmise prin legătură descendentă (ADS-C EPP). |
| --- | --- |

—

Sistemele de prelucrare a datelor de zbor ar putea necesita să fie adaptate pentru a prelucra datele privind traiectoria transmise prin legătură descendentă (ADS-C EPP).

4.1.4.   Asistență automată pentru analiza complexității traficului

Informațiile referitoare la traiectoria planificată, informațiile despre rețea și datele analitice înregistrate în cadrul operațiunilor anterioare trebuie utilizate pentru a prevedea complexitatea traficului și potențialele situații de suprasarcină, permițând aplicarea unor strategii de atenuare la nivel local și de rețea.

Planul de zbor extins (EFPL) trebuie utilizat pentru a îmbunătăți calitatea informațiilor privind traiectoria planificată, îmbunătățind astfel planificarea zborurilor și analizele complexității.

Cerințe de sistem

| — | Sistemele administratorului de rețea trebuie să lucreze cu structuri flexibile de spațiu aerian, configurarea rutelor permițând managementul prin colaborare al sarcinilor de trafic și al complexității la nivelul postului de management al fluxului și la nivel de rețea. |
| --- | --- |

—

Sistemele administratorului de rețea trebuie să lucreze cu structuri flexibile de spațiu aerian, configurarea rutelor permițând managementul prin colaborare al sarcinilor de trafic și al complexității la nivelul postului de management al fluxului și la nivel de rețea.

| — | Trebuie să existe o interfață între sistemele de prelucrare a datelor de zbor și NOP. |
| --- | --- |

—

Trebuie să existe o interfață între sistemele de prelucrare a datelor de zbor și NOP.

| — | Sistemele de planificare a zborului trebuie să fie compatibile cu EFPL, iar sistemele administratorului de rețea trebuie să poată prelucra EFPL. |
| --- | --- |

—

Sistemele de planificare a zborului trebuie să fie compatibile cu EFPL, iar sistemele administratorului de rețea trebuie să poată prelucra EFPL.

| — | Informațiile furnizate de documentul privind disponibilitatea rutelor (Route Availability Document — RAD) și restricționarea reglării profilului (Profile Tuning Restriction — PTR) trebuie să fie armonizate în cadrul procesului decizional în colaborare (CDM) al funcțiilor de proiectare a rețelei de rute europene și de ATFM ale administratorului de rețea, astfel încât furnizorii de sisteme de planificare a zborurilor să poată genera rute pentru planurile de zbor care vor fi acceptate cu cea mai eficientă traiectorie. |
| --- | --- |

—

Informațiile furnizate de documentul privind disponibilitatea rutelor (Route Availability Document — RAD) și restricționarea reglării profilului (Profile Tuning Restriction — PTR) trebuie să fie armonizate în cadrul procesului decizional în colaborare (CDM) al funcțiilor de proiectare a rețelei de rute europene și de ATFM ale administratorului de rețea, astfel încât furnizorii de sisteme de planificare a zborurilor să poată genera rute pentru planurile de zbor care vor fi acceptate cu cea mai eficientă traiectorie.

| — | Instrumentele ASM/ATFCM trebuie să fie capabile să gestioneze diferite niveluri de disponibilitate a spațiului aerian și de capacitate a sectoarelor, inclusiv A-FUA (după cum se specifică la punctul 3), adaptarea documentului privind disponibilitatea rutelor (RAD) și STAM. |
| --- | --- |

—

Instrumentele ASM/ATFCM trebuie să fie capabile să gestioneze diferite niveluri de disponibilitate a spațiului aerian și de capacitate a sectoarelor, inclusiv A-FUA (după cum se specifică la punctul 3), adaptarea documentului privind disponibilitatea rutelor (RAD) și STAM.

4.2.   Domeniul de aplicare geografic

Managementul prin colaborare al rețelei se utilizează în EATMN. În centrele ATC din statele membre în care operațiunile civil-militare nu sunt integrate (7), managementul prin colaborare al rețelei se pune în practică în măsura prevăzută la punctul 4 din partea A a anexei II la Regulamentul (CE) nr. 552/2004.

4.3.   Părțile interesate cărora li se solicită punerea în practică a funcționalității și termenul-țintă pentru punerea în practică

Părțile interesate operaționale și administratorul de rețea utilizează managementul prin colaborare al rețelei începând cu 1 ianuarie 2022.

4.4.   Necesitatea sincronizării

Punerea în practică a funcționalității „managementul în colaborare al rețelei” trebuie să se realizeze în mod coordonat din cauza impactului potențial al unei implementări întârziate asupra performanței rețelei într-un domeniu de aplicare geografic vast care implică mai multe părți interesate. Din punct de vedere tehnic, trebuie sincronizate implementarea sistemului vizat și modificările procedurale pentru a se asigura atingerea obiectivelor de performanță. Sincronizarea investițiilor trebuie să implice mai mulți furnizori de servicii de navigație aeriană și administratorul de rețea. De asemenea, trebuie să se realizeze o sincronizare în timpul fazei de industrializare aferente (în special, în industria furnizoare și la nivelul organismelor de standardizare).

4.5.   Condiții prealabile esențiale

Nu există condiții prealabile pentru această funcționalitate. O implementare în primă fază a STAM existente facilitează integrarea operațională a acestei funcționalități ATM în sistemele existente.

4.6.   Interdependențe cu alte funcționalități ATM

| — | Sistemele de management al rețelei trebuie să utilizeze AMAN, după cum se specifică la punctul 1. |
| --- | --- |

—

Sistemele de management al rețelei trebuie să utilizeze AMAN, după cum se specifică la punctul 1.

| — | În cazul în care este disponibil, sistemul AOP trebuie să utilizeze DMAN, după cum se specifică la punctul 2. |
| --- | --- |

—

În cazul în care este disponibil, sistemul AOP trebuie să utilizeze DMAN, după cum se specifică la punctul 2.

| — | Sistemele de management al rețelei trebuie să fie compatibile cu utilizarea flexibilă a spațiului aerian și cu rutele libere, după cum se specifică la punctul 3. |
| --- | --- |

—

Sistemele de management al rețelei trebuie să fie compatibile cu utilizarea flexibilă a spațiului aerian și cu rutele libere, după cum se specifică la punctul 3.

| — | Cerințele privind schimbul de informații trebuie să utilizeze SWIM, după cum se specifică la punctul 5, odată ce este disponibil. |
| --- | --- |

—

Cerințele privind schimbul de informații trebuie să utilizeze SWIM, după cum se specifică la punctul 5, odată ce este disponibil.

| — | În cazul în care sunt disponibile, informațiile privind traiectoria prin legătură descendentă indicate la punctul 6 trebuie integrate în NOP pentru a sprijini TTO/TTA. |
| --- | --- |

—

În cazul în care sunt disponibile, informațiile privind traiectoria prin legătură descendentă indicate la punctul 6 trebuie integrate în NOP pentru a sprijini TTO/TTA.

5.   MANAGEMENTUL INIȚIAL AL INFORMAȚIILOR LA NIVEL DE SISTEM

Managementul informațiilor la nivel de sistem (SWIM) se referă la dezvoltarea de servicii pentru schimbul de informații. SWIM cuprinde standarde, infrastructură și guvernanță care permit managementul și schimbul informațiilor între părțile interesate operaționale prin intermediul serviciilor interoperabile.

Managementul inițial al informațiilor la nivel de sistem (iSWIM) sprijină schimburile de informații care se bazează pe standarde și care sunt realizate prin intermediul unei rețele bazate pe protocolul internet (IP) de către sisteme SWIM. Acesta cuprinde:

| — | componente de infrastructură comune; |
| --- | --- |

—

componente de infrastructură comune;

| — | profiluri și infrastructură tehnică SWIM; |
| --- | --- |

—

profiluri și infrastructură tehnică SWIM;

| — | schimbul de informații aeronautice; |
| --- | --- |

—

schimbul de informații aeronautice;

| — | schimbul de informații meteorologice; |
| --- | --- |

—

schimbul de informații meteorologice;

| — | schimbul de informații privind rețeaua cooperativă; |
| --- | --- |

—

schimbul de informații privind rețeaua cooperativă;

| — | schimbul de informații de zbor. |
| --- | --- |

—

schimbul de informații de zbor.

5.1.   Domeniul de aplicare tehnic și operațional

5.1.1.   Componente de infrastructură comune

Componentele de infrastructură comune sunt:

| — | registrul, care se utilizează pentru publicarea și descoperirea de informații cu privire la consumatorii și furnizorii de servicii, modelul logic de informații, servicii SWIM, informații de natură comercială, tehnică și politică; |
| --- | --- |

—

registrul, care se utilizează pentru publicarea și descoperirea de informații cu privire la consumatorii și furnizorii de servicii, modelul logic de informații, servicii SWIM, informații de natură comercială, tehnică și politică;

| — | infrastructura cu chei publice (Public Key Infrastructure — PKI), care se utilizează pentru semnarea, eliberarea și menținerea certificatelor și a listelor de revocare. PKI asigură că informațiile pot fi transferate în siguranță. |
| --- | --- |

—

infrastructura cu chei publice (Public Key Infrastructure — PKI), care se utilizează pentru semnarea, eliberarea și menținerea certificatelor și a listelor de revocare. PKI asigură că informațiile pot fi transferate în siguranță.

5.1.2.   Profilurile și infrastructura tehnică SWIM

Implementarea profilurilor de infrastructură tehnică (Technical Infrastructure — TI) ale SWIM se bazează pe standarde și pe produse și servicii interoperabile. Serviciile de schimb de informații trebuie puse în aplicare pe unul dintre următoarele profiluri:

| — | profilul TI SWIM albastru, care se utilizează pentru schimbul de informații despre zboruri între centrele ATC și între ATC și administratorul de rețea; |
| --- | --- |

—

profilul TI SWIM albastru, care se utilizează pentru schimbul de informații despre zboruri între centrele ATC și între ATC și administratorul de rețea;

| — | profilul TI SWIM galben, care se utilizează pentru orice alte date ATM (aeronautice, meteorologice, aeroportuare etc.). |
| --- | --- |

—

profilul TI SWIM galben, care se utilizează pentru orice alte date ATM (aeronautice, meteorologice, aeroportuare etc.).

5.1.3.   Schimbul de informații aeronautice

Părțile interesate operaționale trebuie să implementeze servicii care sprijină schimbul următoarelor informații aeronautice prin intermediul profilului TI SWIM galben:

| — | notificarea activării unei rezervări/restricționări de spațiu aerian (ARES); |
| --- | --- |

—

notificarea activării unei rezervări/restricționări de spațiu aerian (ARES);

| — | notificarea dezactivării unei rezervări/restricționări de spațiu aerian (ARES); |
| --- | --- |

—

notificarea dezactivării unei rezervări/restricționări de spațiu aerian (ARES);

| — | prenotificarea activării unei rezervări/restricționări de spațiu aerian (ARES); |
| --- | --- |

—

prenotificarea activării unei rezervări/restricționări de spațiu aerian (ARES);

| — | notificarea eliberării unei rezervări/restricționări de spațiu aerian (ARES); |
| --- | --- |

—

notificarea eliberării unei rezervări/restricționări de spațiu aerian (ARES);

| — | caracteristica informației aeronautice la cerere. Filtrarea posibilă în funcție de tip de caracteristică, nume și un filtru avansat cu operatori spațiali, temporali și logici; |
| --- | --- |

—

caracteristica informației aeronautice la cerere. Filtrarea posibilă în funcție de tip de caracteristică, nume și un filtru avansat cu operatori spațiali, temporali și logici;

| — | solicitări de informații cu privire la rezervările/restricționările de spațiu aerian; |
| --- | --- |

—

solicitări de informații cu privire la rezervările/restricționările de spațiu aerian;

| — | furnizarea de date cartografice despre aerodromuri și hărți de aeroport; |
| --- | --- |

—

furnizarea de date cartografice despre aerodromuri și hărți de aeroport;

| — | planurile de utilizare a spațiului aerian (AUP, UUP) — ASM nivelul 1, 2 și 3; |
| --- | --- |

—

planurile de utilizare a spațiului aerian (AUP, UUP) — ASM nivelul 1, 2 și 3;

| — | D-Notam. |
| --- | --- |

—

D-Notam.

Punerile în aplicare ale serviciilor trebuie să respecte versiunea aplicabilă a modelului de referință pentru informații aeronautice (Aeronautical Information Reference Model — AIRM), documentația de bază a AIRM și documentația de bază a modelului de referință pentru serviciile de informații (Information Service Reference Model — ISRM).

Cerințe de sistem

| — | Sistemele ATM trebuie să poată utiliza serviciile de schimb de informații aeronautice. |
| --- | --- |

—

Sistemele ATM trebuie să poată utiliza serviciile de schimb de informații aeronautice.

5.1.4.   Schimbul de informații meteorologice

Părțile interesate operaționale trebuie să implementeze servicii care sprijină schimbul următoarelor informații meteorologice prin intermediul profilului TI SWIM galben:

| — | prognoza meteorologică a vremii la aeroportul în cauză, la un interval mic în viitor:






  — | viteza și direcția vântului; |
| --- | --- | --- |

—

prognoza meteorologică a vremii la aeroportul în cauză, la un interval mic în viitor:

—

viteza și direcția vântului;

| — | temperatura aerului; |
| --- | --- |

—

temperatura aerului;

| — | stabilirea presiunii altimetrice; |
| --- | --- |

—

stabilirea presiunii altimetrice;

| — | distanța vizuală în lungul pistei (RVR); |
| --- | --- |

—

distanța vizuală în lungul pistei (RVR);

| — | furnizarea concentrației masice a cenușii vulcanice; |
| --- | --- |

—

furnizarea concentrației masice a cenușii vulcanice;

| — | serviciu de informații MET specifice; |
| --- | --- |

—

serviciu de informații MET specifice;

| — | serviciu de informații privind vânturile la altitudine; |
| --- | --- |

—

serviciu de informații privind vânturile la altitudine;

| — | informații meteorologice care sprijină procesul ATC la nivelul aerodromului și procesul care vizează zona publică a aeroportului sau mijloace care implică informațiile MET relevante, procesele de traducere pentru a calcula constrângerile legate de vreme și transformarea acestor informații într-un impact ATM. Capacitatea sistemului vizează în principal un orizont de „timp de decizie” cuprins între 20 de minute și 7 zile; |
| --- | --- |

—

informații meteorologice care sprijină procesul ATC la nivelul aerodromului și procesul care vizează zona publică a aeroportului sau mijloace care implică informațiile MET relevante, procesele de traducere pentru a calcula constrângerile legate de vreme și transformarea acestor informații într-un impact ATM. Capacitatea sistemului vizează în principal un orizont de „timp de decizie” cuprins între 20 de minute și 7 zile;

| — | informații meteorologice care sprijină procesul ATC pe rută/în timpul apropierii sau mijloace care implică informațiile MET relevante, procesele de traducere pentru a calcula constrângerile legate de vreme și transformarea acestor informații într-un impact ATM. Capacitatea sistemului vizează în principal un orizont de „timp de decizie” cuprins între 20 de minute și 7 zile; |
| --- | --- |

—

informații meteorologice care sprijină procesul ATC pe rută/în timpul apropierii sau mijloace care implică informațiile MET relevante, procesele de traducere pentru a calcula constrângerile legate de vreme și transformarea acestor informații într-un impact ATM. Capacitatea sistemului vizează în principal un orizont de „timp de decizie” cuprins între 20 de minute și 7 zile;

| — | informații meteorologice care sprijină procesul de management al informațiilor din rețea sau mijloace care implică informațiile MET relevante, procesele de traducere pentru a calcula constrângerile legate de vreme și transformarea acestor informații într-un impact ATM. Capacitatea sistemului vizează în principal un orizont de „timp de decizie” cuprins între 20 de minute și 7 zile. |
| --- | --- |

—

informații meteorologice care sprijină procesul de management al informațiilor din rețea sau mijloace care implică informațiile MET relevante, procesele de traducere pentru a calcula constrângerile legate de vreme și transformarea acestor informații într-un impact ATM. Capacitatea sistemului vizează în principal un orizont de „timp de decizie” cuprins între 20 de minute și 7 zile.

Punerile în aplicare ale serviciilor trebuie să respecte versiunea aplicabilă a AIRM, documentația de bază pentru AIRM și documentația de bază pentru ISRM.

Cerințe de sistem

| — | Sistemele ATM sunt capabile să utilizeze serviciile de schimb de informații MET. |
| --- | --- |

—

Sistemele ATM sunt capabile să utilizeze serviciile de schimb de informații MET.

5.1.5.   Schimbul de informații privind rețeaua cooperativă

Părțile interesate operaționale pun în aplicare servicii care susțin schimbul următoarelor informații privind rețeaua cooperativă prin intermediul profilului TI SWIM galben:

| — | capacitatea maximă a aeroporturilor pe baza condițiilor meteorologice curente și pe termen scurt; |
| --- | --- |

—

capacitatea maximă a aeroporturilor pe baza condițiilor meteorologice curente și pe termen scurt;

| — | sincronizarea planului de administrare a rețelei și a tuturor planurilor de operațiuni aeroportuare; |
| --- | --- |

—

sincronizarea planului de administrare a rețelei și a tuturor planurilor de operațiuni aeroportuare;

| — | reglementări; |
| --- | --- |

—

reglementări;

| — | sloturi; |
| --- | --- |

—

sloturi;

| — | măsurile ATFCM pe termen scurt; |
| --- | --- |

—

măsurile ATFCM pe termen scurt;

| — | puncte de aglomerare ATFCM; |
| --- | --- |

—

puncte de aglomerare ATFCM;

| — | restricții; |
| --- | --- |

—

restricții;

| — | structura, disponibilitatea și utilizarea spațiului aerian; |
| --- | --- |

—

structura, disponibilitatea și utilizarea spațiului aerian;

| — | planurile de operațiuni de apropiere pe rută și de rețea. |
| --- | --- |

—

planurile de operațiuni de apropiere pe rută și de rețea.

Punerile în aplicare ale serviciilor trebuie să respecte cu versiunea aplicabilă a AIRM, documentația de bază pentru AIRM și documentația de bază pentru ISRM.

Cerințe de sistem

| — | Portalul administratorului de rețea sprijină toate părțile interesate operaționale în schimbul de date pe cale electronică cu administratorul de rețea. Portalul administratorului de rețea trebuie să susțină alegerea efectuată de părțile interesate operaționale între un acces online predefinit sau conectarea propriilor aplicații prin intermediul serviciilor de la sistem la sistem (B2B) bazate pe internet. |
| --- | --- |

—

Portalul administratorului de rețea sprijină toate părțile interesate operaționale în schimbul de date pe cale electronică cu administratorul de rețea. Portalul administratorului de rețea trebuie să susțină alegerea efectuată de părțile interesate operaționale între un acces online predefinit sau conectarea propriilor aplicații prin intermediul serviciilor de la sistem la sistem (B2B) bazate pe internet.

5.1.6.   Schimbul de informații de zbor

Sistemele ATC și administratorul de rețea trebuie să facă schimb de informații de zbor în timpul fazelor pretactice și tactice.

Părțile interesate operaționale implementează servicii care să sprijine schimbul următoarelor informații de zbor, astfel cum sunt indicate în tabelul de mai jos, prin intermediul profilului TI SWIM albastru:

| — | diferite operații efectuate pe un obiect de zbor (flight object — FO): confirmarea primirii, confirmarea acordului pentru FO, finalul abonării la o distribuție FO, abonarea la distribuția FO, modificarea constrângerilor FO, modificarea rutei, stabilirea pistei de sosire, actualizarea informațiilor legate de coordonare, modificarea codului SSR, stabilirea STAR, omiterea ATSU în dialogul de coordonare; |
| --- | --- |

—

diferite operații efectuate pe un obiect de zbor (flight object — FO): confirmarea primirii, confirmarea acordului pentru FO, finalul abonării la o distribuție FO, abonarea la distribuția FO, modificarea constrângerilor FO, modificarea rutei, stabilirea pistei de sosire, actualizarea informațiilor legate de coordonare, modificarea codului SSR, stabilirea STAR, omiterea ATSU în dialogul de coordonare;

| — | schimbul de informații privind obiectul de zbor. Obiectul de zbor include scenariul de zbor compus din constrângerile ATC și traiectoria 4D. |
| --- | --- |

—

schimbul de informații privind obiectul de zbor. Obiectul de zbor include scenariul de zbor compus din constrângerile ATC și traiectoria 4D.

Părțile interesate operaționale implementează următoarele servicii pentru schimbul de informații de zbor prin intermediul profilului TI SWIM galben:

| — | validarea planului de zbor și a rutelor; |
| --- | --- |

—

validarea planului de zbor și a rutelor;

| — | planurile de zbor, traiectoria 4D, datele de performanță de zbor, statutul zborului; |
| --- | --- |

—

planurile de zbor, traiectoria 4D, datele de performanță de zbor, statutul zborului;

| — | listele cu zborurile și datele de zbor detaliate; |
| --- | --- |

—

listele cu zborurile și datele de zbor detaliate;

| — | informații despre mesajul de actualizare a datelor de zbor (informații de plecare). |
| --- | --- |

—

informații despre mesajul de actualizare a datelor de zbor (informații de plecare).

Punerile în aplicare ale serviciilor trebuie să respecte cu versiunea aplicabilă a AIRM, documentația de bază pentru AIRM și documentația de bază pentru ISRM.

Cerințe de sistem

| — | Sistemele ATC trebuie să utilizeze serviciile de schimb de informații de zbor |
| --- | --- |

—

Sistemele ATC trebuie să utilizeze serviciile de schimb de informații de zbor

5.2.   Domeniul de aplicare geografic

Funcționalitatea iSWIM se utilizează în EATMN după cum se indică în tabel. În centrele din statele membre în care furnizarea de servicii civil-militare este neintegrată (8), funcționalitatea iSWIM se pune în practică în măsura prevăzută la punctul 4 din partea A a anexei II la Regulamentul (CE) nr. 552/2004.

| | ANSP civili
  (cu excepția furnizorilor MET) | Aeroporturi | Coordonare civil-militară | Utilizatori ai spațiului aerian | Furnizori MET | Administratorul de rețea |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Schimbul de informații aeronautice | Centrele regionale de control, TMA și turnurile identificate în apendice | Domeniul de aplicare geografic menționat la punctul 1.2 | Toate centrele din statele membre care dispun de furnizare neintegrată de servicii civile/militare (9) | Furnizorii sistemelor AOC | — | Administratorul de rețea |
| Schimbul de informații meteorologice | Centrele regionale de control, TMA și turnurile identificate în apendice | Domeniul de aplicare geografic menționat la punctul 1.2 | Toate centrele din statele membre care dispun de furnizare neintegrată de servicii civile/militare (9) | Furnizorii sistemelor AOC | Toți furnizorii MET | Administratorul de rețea |
| Schimbul de informații privind rețeaua de cooperare | Centrele regionale de control, TMA și turnurile identificate în apendice | Domeniul de aplicare geografic menționat la punctul 1.2 | — | Furnizorii sistemelor AOC | — | Administratorul de rețea |
| Schimbul de informații de zbor | Centrele regionale de control și TMA identificate în apendice | — | — | — | — | Administratorul de rețea |

ANSP civili

(cu excepția furnizorilor MET)

Aeroporturi

Coordonare civil-militară

Utilizatori ai spațiului aerian

Furnizori MET

Administratorul de rețea

Schimbul de informații aeronautice

Centrele regionale de control, TMA și turnurile identificate în apendice

Domeniul de aplicare geografic menționat la punctul 1.2

Toate centrele din statele membre care dispun de furnizare neintegrată de servicii civile/militare (9)

Furnizorii sistemelor AOC

—

Administratorul de rețea

Schimbul de informații meteorologice

Centrele regionale de control, TMA și turnurile identificate în apendice

Domeniul de aplicare geografic menționat la punctul 1.2

Toate centrele din statele membre care dispun de furnizare neintegrată de servicii civile/militare (9)

Furnizorii sistemelor AOC

Toți furnizorii MET

Administratorul de rețea

Schimbul de informații privind rețeaua de cooperare

Centrele regionale de control, TMA și turnurile identificate în apendice

Domeniul de aplicare geografic menționat la punctul 1.2

—

Furnizorii sistemelor AOC

—

Administratorul de rețea

Schimbul de informații de zbor

Centrele regionale de control și TMA identificate în apendice

—

—

—

—

Administratorul de rețea

5.3.   Părțile interesate cărora li se solicită punerea în practică a funcționalității și termenul-țintă pentru punerea în practică

Părțile interesate operaționale și administratorul de rețea menționați la punctul 5.2 furnizează și utilizează iSWIM începând cu 1 ianuarie 2025.

5.4.   Necesitatea sincronizării

Punerea în practică a funcționalității „managementul inițial al informației la nivel de sistem” trebuie să se realizeze în mod coordonat din cauza impactului potențial al unei implementări întârziate asupra performanței rețelei într-un domeniu de aplicare geografic vast care implică mai multe părți interesate. Din punct de vedere tehnic, trebuie sincronizate implementarea sistemului vizat și modificările în furnizarea serviciilor pentru a se asigura atingerea obiectivelor de performanță. Această sincronizare trebuie să permită modificările vizate în cadrul funcționalităților ATM menționate la punctele 1-4 de mai sus, precum și viitoarele proiecte comune. Sincronizarea trebuie să implice toate părțile interesate implicate în ATM de la sol (furnizori de servicii de navigație aeriană civili/militari, utilizatori ai spațiului aerian — pentru sistemele AOC, operatori de aeroport, furnizori de servicii MET și administratorul de rețea). De asemenea, trebuie să se realizeze o sincronizare în timpul fazei de industrializare aferente, în special în industria furnizoare și la nivelul organismelor de standardizare.

5.5.   Condiții prealabile esențiale

Pentru a sprijini profilul TI SWIM albastru, se conectează centre de capacitate mare și foarte mare la serviciile de rețea paneuropene (Pan-European Network Services — PENS).

5.6.   Interdependențe cu alte funcționalități ATM

| — | Serviciile SWIM permit funcționalitatea AMAN, astfel cum este descrisă la punctul 1, A-FUA astfel cum este descrisă la punctul 3, funcționalitatea managementul prin colaborare al rețelei, astfel cum este descrisă la punctul 4, și schimbul de informații privind traiectoria prin legătură descendentă de la sisteme de prelucrare a datelor de zbor la sisteme de prelucrare a datelor de zbor între unitățile ATS, cerut de funcționalitatea schimbul inițial de informații privind traiectoria, menționată la punctul 6. |
| --- | --- |

—

Serviciile SWIM permit funcționalitatea AMAN, astfel cum este descrisă la punctul 1, A-FUA astfel cum este descrisă la punctul 3, funcționalitatea managementul prin colaborare al rețelei, astfel cum este descrisă la punctul 4, și schimbul de informații privind traiectoria prin legătură descendentă de la sisteme de prelucrare a datelor de zbor la sisteme de prelucrare a datelor de zbor între unitățile ATS, cerut de funcționalitatea schimbul inițial de informații privind traiectoria, menționată la punctul 6.

| — | Implementarea infrastructurii și a serviciilor SWIM prevăzute la punctul 5 facilitează schimbul de informații pentru toate funcționalitățile ATM menționate. |
| --- | --- |

—

Implementarea infrastructurii și a serviciilor SWIM prevăzute la punctul 5 facilitează schimbul de informații pentru toate funcționalitățile ATM menționate.

6.   SCHIMBUL INIȚIAL DE INFORMAȚII PRIVIND TRAIECTORIA

Schimbul inițial de informații privind traiectoria (i4D) constă în utilizarea îmbunătățită a orelor-țintă și a informațiilor privind traiectoria, inclusiv, în cazul în care sunt disponibile, utilizarea datelor de traiectorie 4D de la bord de către sistemul ATC de la sol și sistemele administratorului de rețea, ceea ce implică mai puține intervenții tactice și o mai bună situație a rezolvării conflictelor.

6.1.   Domeniul de aplicare tehnic și operațional

Orele-țintă și datele privind traiectoria 4D se utilizează pentru a îmbunătăți performanța sistemului ATM.

Informațiile privind traiectoria și orele-țintă se îmbunătățesc prin utilizarea schimbului aer-sol de informații despre traiectorie.

Cerințe de sistem

| — | Aeronavele dotate transmit informații privind traiectoria prin legături descendente folosind Profilul proiectat extins (Extended Projected Profile — EPP) ADS-C în cadrul serviciilor ATN B2. Datele privind traiectoria se transmit prin legături descendente în mod automat de la sistemul de la bord și actualizează sistemul de ATM în conformitate cu termenii contractuali. |
| --- | --- |

—

Aeronavele dotate transmit informații privind traiectoria prin legături descendente folosind Profilul proiectat extins (Extended Projected Profile — EPP) ADS-C în cadrul serviciilor ATN B2. Datele privind traiectoria se transmit prin legături descendente în mod automat de la sistemul de la bord și actualizează sistemul de ATM în conformitate cu termenii contractuali.

| — | Sisteme de comunicații prin legături de date de la sol trebuie să fie compatibile cu ADS-C (transmiterea prin legătură descendentă a traiectoriei aeronavelor care folosesc EPP) în cadrul serviciilor ATN B2. |
| --- | --- |

—

Sisteme de comunicații prin legături de date de la sol trebuie să fie compatibile cu ADS-C (transmiterea prin legătură descendentă a traiectoriei aeronavelor care folosesc EPP) în cadrul serviciilor ATN B2.

| — | Posturile de lucru ale controlorilor pentru sistemele de prelucrare a datelor de zbor și sistemele administratorului de rețea trebuie să utilizeze traiectoriile obținute prin legături descendente. |
| --- | --- |

—

Posturile de lucru ale controlorilor pentru sistemele de prelucrare a datelor de zbor și sistemele administratorului de rețea trebuie să utilizeze traiectoriile obținute prin legături descendente.

| — | Schimbul de traiectorii de la FDP la FDP între unitățile ATS, precum și între unitățile ATS și sistemele administratorului de rețea se asigură prin utilizarea schimbului de obiecte de zbor definit la punctul 5. |
| --- | --- |

—

Schimbul de traiectorii de la FDP la FDP între unitățile ATS, precum și între unitățile ATS și sistemele administratorului de rețea se asigură prin utilizarea schimbului de obiecte de zbor definit la punctul 5.

6.2.   Domeniul de aplicare geografic

Schimbul inițial de informații privind traiectoria se pune în practică în toate unitățile ATS care furnizează servicii de trafic aerian în spațiul aerian pentru care statele membre sunt responsabile în regiunea EUR a OACI.

6.3.   Părțile interesate cărora li se solicită punerea în practică a funcționalității și termenul-țintă pentru punerea în practică

Furnizorii ATS și administratorul de rețea se asigură că permit schimbul inițial de informații privind traiectoria începând cu 1 ianuarie 2025.

Organismul care gestionează punerea în practică trebuie să elaboreze o strategie, care să includă stimulente, pentru a se asigura că, începând cu 1 ianuarie 2026, cel puțin 20 % din aeronavele care operează în spațiul aerian al țărilor Conferinței Europene a Aviației Civile (CEAC) (10) din regiunea EUR a OACI, reprezentând cel puțin 45 % din zborurile care se desfășoară în țările respective, dispun de capacitatea de a transmite traiectoria aeronavelor prin legătură descendentă utilizând EPP ADS-C.

6.4.   Necesitatea sincronizării

Punerea în practică a funcționalității „schimbul inițial de informații privind traiectoria” trebuie să se realizeze în mod coordonat din cauza impactului potențial al unei implementări întârziate asupra performanței rețelei într-un domeniu de aplicare geografic vast care implică mai multe părți interesate. Din punct de vedere tehnic, trebuie sincronizate implementarea sistemului vizat și modificările în furnizarea serviciilor pentru a se asigura atingerea obiectivelor de performanță. Această sincronizare trebuie să permită modificările vizate în cadrul funcționalităților ATM menționate la punctele 1, 3 și 4 de mai sus, precum și viitoarele proiecte comune. Sincronizarea trebuie să implice toți furnizorii de servicii de navigație aeriană, administratorul de rețea și utilizatorii spațiului aerian (necesitatea sincronizării aer-sol). Sincronizarea și consecvența foilor de parcurs aferente sistemelor electronice de bord, în scopul asigurării eficienței economice și a interoperabilității optime pentru utilizatorii spațiului aerian, se realizează prin intermediul măsurilor de cooperare din Memorandumul de cooperare în materie de cercetare și dezvoltare în sfera aviației civile încheiat între Statele Unite ale Americii și Uniunea Europeană (11). De asemenea, trebuie să se realizeze o sincronizare în timpul fazei de industrializare aferente, în special în industria furnizoare și la nivelul organismelor de standardizare și de certificare.

6.5.   Condiții prealabile esențiale

Capacitatea de legături de date, astfel cum este descrisă în Regulamentul (CE) nr. 29/2009 al Comisiei privind serviciile de legături de date, este o condiție prealabilă esențială pentru această funcționalitate ATM.

6.6.   Interdependențe cu alte funcționalități ATM

| — | Traiectoria aeronavei transmise prin legătură descendentă se poate utiliza pentru îmbunătățirea funcționalității AMAN descrise la punctul 1. |
| --- | --- |

—

Traiectoria aeronavei transmise prin legătură descendentă se poate utiliza pentru îmbunătățirea funcționalității AMAN descrise la punctul 1.

| — | Informațiile privind traiectoria transmise prin legătură descendentă se pot integra în calculul măsurilor consolidate ATFCM pe termen scurt și în asistența automată pentru analiza complexității traficului, după cum se specifică la punctul 3. |
| --- | --- |

—

Informațiile privind traiectoria transmise prin legătură descendentă se pot integra în calculul măsurilor consolidate ATFCM pe termen scurt și în asistența automată pentru analiza complexității traficului, după cum se specifică la punctul 3.

| — | În cazul în care sunt disponibile, informațiile privind traiectoria transmise prin legătură descendentă se pot integra în NOP, după cum se specifică la punctul 4, pentru a sprijini TTO/TTA. |
| --- | --- |

—

În cazul în care sunt disponibile, informațiile privind traiectoria transmise prin legătură descendentă se pot integra în NOP, după cum se specifică la punctul 4, pentru a sprijini TTO/TTA.

| — | iSWIM menționat la punctul 5 permite schimbul de la FDP la FDP de informații privind traiectoria transmise prin legătură descendentă între unitățile ATS. |
| --- | --- |

—

iSWIM menționat la punctul 5 permite schimbul de la FDP la FDP de informații privind traiectoria transmise prin legătură descendentă între unitățile ATS.

---

(1)  Sub rezerva încorporării prezentului regulament în acordul dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind transportul aerian.

(2)  Sub rezerva încorporării prezentului regulament în Acordul privind SEE.

(3)  Sub rezerva încorporării prezentului regulament în acordul dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind transportul aerian.

(4)  Sub rezerva încorporării prezentului regulament în Acordul privind SEE.

(5)  Sub rezerva încorporării prezentului regulament în acordul dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind transportul aerian.

(6)  Sub rezerva încorporării prezentului regulament în Acordul privind SEE.

(7)  Austria, Belgia, Bulgaria, Republica Cehă, Franța, Irlanda, Italia, Portugalia, România, Slovacia și Spania.

(8)  Austria, Belgia, Bulgaria, Republica Cehă, Franța, Irlanda, Italia, Portugalia, România, Slovacia și Spania.

(9)  Austria, Belgia, Bulgaria, Republica Cehă, Franța, Irlanda, Italia, Portugalia, România, Slovacia și Spania.

(10)  Albania, Armenia, Austria, Azerbaidjan, Belgia, Bosnia și Herțegovina, Bulgaria, Croația, Cipru, Republica Cehă, Danemarca, Estonia, Finlanda, Franța, Georgia, Germania, Grecia, Ungaria, Islanda, Irlanda, Italia, Letonia, Lituania, Luxemburg, Malta, Moldova, Monaco, Muntenegru, Țările de Jos, Norvegia, Polonia, Portugalia, România, San Marino, Serbia, Slovacia, Slovenia, Spania, Suedia, Elveția, fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, Turcia, Ucraina, Regatul Unit.

(11)  Anexa 1 la Memorandumul de cooperare NAT-I-9406 dintre Statele Unite ale Americii și Uniunea Europeană, cooperarea SESAR-NEXTGEN pentru interoperabilitatea globală (JO L 89, 5.4.2011, p. 8).

Apendice

Centre regionale de control (Area Control Centre — ACC):

| — | LONDON ACC CENTRAL; |
| --- | --- |

—

LONDON ACC CENTRAL;

| — | KARLSRUHE UAC; |
| --- | --- |

—

KARLSRUHE UAC;

| — | UAC MAASTRICHT; |
| --- | --- |

—

UAC MAASTRICHT;

| — | MARSEILLE EAST + WEST; |
| --- | --- |

—

MARSEILLE EAST + WEST;

| — | PARIS EAST; |
| --- | --- |

—

PARIS EAST;

| — | ROMA ACC; |
| --- | --- |

—

ROMA ACC;

| — | LANGEN ACC; |
| --- | --- |

—

LANGEN ACC;

| — | ANKARA ACC; |
| --- | --- |

—

ANKARA ACC;

| — | MUENCHEN ACC; |
| --- | --- |

—

MUENCHEN ACC;

| — | PRESTWICK ACC; |
| --- | --- |

—

PRESTWICK ACC;

| — | ACC WIEN; |
| --- | --- |

—

ACC WIEN;

| — | MADRID ACC (LECMACN + LEC); |
| --- | --- |

—

MADRID ACC (LECMACN + LEC);

| — | BORDEAUX U/ACC; |
| --- | --- |

—

BORDEAUX U/ACC;

| — | BREST U/ACC; |
| --- | --- |

—

BREST U/ACC;

| — | PADOVA ACC; |
| --- | --- |

—

PADOVA ACC;

| — | BEOGRADE ACC; |
| --- | --- |

—

BEOGRADE ACC;

| — | REIMS U/ACC; |
| --- | --- |

—

REIMS U/ACC;

| — | BUCUREȘTI ACC; |
| --- | --- |

—

BUCUREȘTI ACC;

| — | BARCELONA ACC; |
| --- | --- |

—

BARCELONA ACC;

| — | BUDAPEST ACC; |
| --- | --- |

—

BUDAPEST ACC;

| — | ZUERICH ACC; |
| --- | --- |

—

ZUERICH ACC;

| — | AMSTERDAM ACC. |
| --- | --- |

—

AMSTERDAM ACC.

Regiuni terminale de control (TMA) și turnuri:

| — | LONDON TMA TC; |
| --- | --- |

—

LONDON TMA TC;

| — | LANGEN ACC; |
| --- | --- |

—

LANGEN ACC;

| — | PARIS TMA/ZDAP; |
| --- | --- |

—

PARIS TMA/ZDAP;

| — | MUENCHEN ACC; |
| --- | --- |

—

MUENCHEN ACC;

| — | BREMEN ACC; |
| --- | --- |

—

BREMEN ACC;

| — | ROMA TMA; |
| --- | --- |

—

ROMA TMA;

| — | MILANO TMA; |
| --- | --- |

—

MILANO TMA;

| — | MADRID TMA; |
| --- | --- |

—

MADRID TMA;

| — | PALMA TMA; |
| --- | --- |

—

PALMA TMA;

| — | ARLANDA APPROACH; |
| --- | --- |

—

ARLANDA APPROACH;

| — | OSLO TMA; |
| --- | --- |

—

OSLO TMA;

| — | BARCELONA TMA; |
| --- | --- |

—

BARCELONA TMA;

| — | APP WIEN; |
| --- | --- |

—

APP WIEN;

| — | CANARIAS TMA; |
| --- | --- |

—

CANARIAS TMA;

| — | COPENHAGEN APP; |
| --- | --- |

—

COPENHAGEN APP;

| — | ZUERICH APP; |
| --- | --- |

—

ZUERICH APP;

| — | APP BRUSSELS; |
| --- | --- |

—

APP BRUSSELS;

| — | PADOVA TMA; |
| --- | --- |

—

PADOVA TMA;

| — | HELSINKI APPROACH; |
| --- | --- |

—

HELSINKI APPROACH;

| — | MANCHESTER APPROACH; |
| --- | --- |

—

MANCHESTER APPROACH;

| — | AMSTERDAM ACC; |
| --- | --- |

—

AMSTERDAM ACC;

| — | DUBLIN TMA. |
| --- | --- |

—

DUBLIN TMA.

---

| 28.6.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 190/45 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 190/45

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 717/2014 AL COMISIEI

din 27 iunie 2014

privind aplicarea articolelor 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ajutoarelor de minimis în sectorul pescuitului și acvaculturii

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 994/98 al Consiliului din 7 mai 1998 de aplicare a articolelor 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene anumitor categorii de ajutoare de stat orizontale (1),

după publicarea unui proiect al prezentului regulament (2),

după consultarea Comitetului consultativ privind ajutoarele de stat,

întrucât:

| (1) | Finanțarea de stat care îndeplinește criteriile prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din tratat constituie ajutor de stat și trebuie să fie notificată Comisiei în temeiul articolului 108 alineatul (3) din tratat. Cu toate acestea, în temeiul articolului 109 din tratat, Consiliul poate stabili categoriile de ajutoare care sunt exceptate de la această cerință de notificare. În conformitate cu articolul 108 alineatul (4) din tratat, Comisia poate adopta regulamente în legătură cu aceste categorii de ajutoare de stat. În temeiul Regulamentului (CE) nr. 994/98, Consiliul a hotărât, în conformitate cu articolul 109 din tratat, că ajutoarele de minimis ar putea constitui o astfel de categorie. Pe această bază, se consideră că ajutoarele de minimis, fiind ajutoare acordate aceleiași întreprinderi într-o perioadă de timp dată care nu depășesc o anumită sumă fixă, nu îndeplinesc toate criteriile stabilite la articolul 107 alineatul (1) din tratat și deci nu fac obiectul procedurii de notificare. |
| --- | --- |

(1)

Finanțarea de stat care îndeplinește criteriile prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din tratat constituie ajutor de stat și trebuie să fie notificată Comisiei în temeiul articolului 108 alineatul (3) din tratat. Cu toate acestea, în temeiul articolului 109 din tratat, Consiliul poate stabili categoriile de ajutoare care sunt exceptate de la această cerință de notificare. În conformitate cu articolul 108 alineatul (4) din tratat, Comisia poate adopta regulamente în legătură cu aceste categorii de ajutoare de stat. În temeiul Regulamentului (CE) nr. 994/98, Consiliul a hotărât, în conformitate cu articolul 109 din tratat, că ajutoarele de minimis ar putea constitui o astfel de categorie. Pe această bază, se consideră că ajutoarele de minimis, fiind ajutoare acordate aceleiași întreprinderi într-o perioadă de timp dată care nu depășesc o anumită sumă fixă, nu îndeplinesc toate criteriile stabilite la articolul 107 alineatul (1) din tratat și deci nu fac obiectul procedurii de notificare.

| (2) | În numeroase decizii, Comisia a clarificat noțiunea de ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat. Comisia și-a prezentat totodată politica cu privire la un plafon de minimis sub care se poate considera că articolul 107 alineatul (1) din tratat nu se aplică, mai întâi în comunicarea sa privind normele de minimis referitoare la ajutoarele de stat (3) și, ulterior, în Regulamentul (CE) nr. 69/2001 al Comisiei (4) și în Regulamentul (CE) nr. 1998/2006 al Comisiei (5). Având în vedere normele speciale care se aplică în sectorul pescuitului și acvaculturii și riscul ca până și nivelurile scăzute ale ajutoarelor să îndeplinească criteriile prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din tratat, sectorul pescuitului și acvaculturii a fost exclus din domeniul de aplicare al regulamentelor menționate. Comisia a adoptat deja mai multe regulamente care prevăd norme referitoare la ajutoarele de minimis acordate în sectorul pescuitului și acvaculturii, cel mai recent fiind Regulamentul (CE) nr. 875/2007 (6). În temeiul respectivului regulament, s-a considerat că suma totală a ajutoarelor de minimis acordate unei întreprinderi unice din sectorul pescuitului nu îndeplinește toate criteriile prevăzute la articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE dacă nu depășește suma de 30 000 EUR per beneficiar pentru orice perioadă de trei exerciții financiare și o sumă cumulată stabilită pentru fiecare stat membru, reprezentând 2,5 % din producția anuală din sectorul pescuitului. Din experiența dobândită prin aplicarea Regulamentului (CE) nr. 875/2007 rezultă că este necesară revizuirea anumitor condiții prevăzute în respectivul regulament și înlocuirea acestuia. |
| --- | --- |

(2)

În numeroase decizii, Comisia a clarificat noțiunea de ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat. Comisia și-a prezentat totodată politica cu privire la un plafon de minimis sub care se poate considera că articolul 107 alineatul (1) din tratat nu se aplică, mai întâi în comunicarea sa privind normele de minimis referitoare la ajutoarele de stat (3) și, ulterior, în Regulamentul (CE) nr. 69/2001 al Comisiei (4) și în Regulamentul (CE) nr. 1998/2006 al Comisiei (5). Având în vedere normele speciale care se aplică în sectorul pescuitului și acvaculturii și riscul ca până și nivelurile scăzute ale ajutoarelor să îndeplinească criteriile prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din tratat, sectorul pescuitului și acvaculturii a fost exclus din domeniul de aplicare al regulamentelor menționate. Comisia a adoptat deja mai multe regulamente care prevăd norme referitoare la ajutoarele de minimis acordate în sectorul pescuitului și acvaculturii, cel mai recent fiind Regulamentul (CE) nr. 875/2007 (6). În temeiul respectivului regulament, s-a considerat că suma totală a ajutoarelor de minimis acordate unei întreprinderi unice din sectorul pescuitului nu îndeplinește toate criteriile prevăzute la articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE dacă nu depășește suma de 30 000 EUR per beneficiar pentru orice perioadă de trei exerciții financiare și o sumă cumulată stabilită pentru fiecare stat membru, reprezentând 2,5 % din producția anuală din sectorul pescuitului. Din experiența dobândită prin aplicarea Regulamentului (CE) nr. 875/2007 rezultă că este necesară revizuirea anumitor condiții prevăzute în respectivul regulament și înlocuirea acestuia.

| (3) | Este oportună menținerea plafonului de 30 000 EUR pentru cuantumul ajutoarelor de minimis pe care o întreprindere unică le poate primi pe o perioadă de trei ani din partea unui stat membru. Acest plafon este în continuare necesar pentru a garanta că se poate considera că orice măsură care intră sub incidența prezentului regulament nu are niciun efect asupra schimburilor comerciale dintre statele membre și nu denaturează sau nu amenință să denatureze concurența în cazul în care valoarea totală a unui asemenea ajutor acordat tuturor întreprinderilor din sectorul pescuitului și acvaculturii pe o perioadă de trei ani este mai mică decât suma cumulată prevăzută pentru fiecare stat membru reprezentând 2,5 % din producția anuală din sectorul pescuitului, cu alte cuvinte activități de captură, prelucrare și acvacultură (limita națională). |
| --- | --- |

(3)

Este oportună menținerea plafonului de 30 000 EUR pentru cuantumul ajutoarelor de minimis pe care o întreprindere unică le poate primi pe o perioadă de trei ani din partea unui stat membru. Acest plafon este în continuare necesar pentru a garanta că se poate considera că orice măsură care intră sub incidența prezentului regulament nu are niciun efect asupra schimburilor comerciale dintre statele membre și nu denaturează sau nu amenință să denatureze concurența în cazul în care valoarea totală a unui asemenea ajutor acordat tuturor întreprinderilor din sectorul pescuitului și acvaculturii pe o perioadă de trei ani este mai mică decât suma cumulată prevăzută pentru fiecare stat membru reprezentând 2,5 % din producția anuală din sectorul pescuitului, cu alte cuvinte activități de captură, prelucrare și acvacultură (limita națională).

| (4) | În sensul normelor în materie de concurență prevăzute în tratat, prin „întreprindere” se înțelege orice entitate care desfășoară o activitate economică, indiferent de statutul său juridic și de modul în care este finanțată (7). Curtea de Justiție a Uniunii Europene a hotărât că toate entitățile care sunt controlate (din punct de vedere juridic sau de facto) de către aceeași entitate ar trebui considerate o întreprindere unică (8). În scopul asigurării securității juridice și al reducerii sarcinii administrative, prezentul regulament ar trebui să prevadă o listă exhaustivă de criterii clare, cu ajutorul cărora să se stabilească dacă două sau mai multe întreprinderi dintr-un stat membru trebuie considerate o întreprindere unică. Dintre criteriile consacrate pentru definirea „întreprinderilor afiliate” în cadrul definiției întreprinderilor mici sau mijlocii (IMM) din Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei (9) și din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 800/2008 al Comisiei (10), Comisia a selectat criteriile adecvate pentru scopul prezentului regulament. Autoritățile publice cunosc deja criteriile respective, care ar trebui să fie aplicabile, având în vedere domeniul de aplicare al prezentului regulament, atât IMM-urilor, cât și întreprinderilor mari. Aceste criterii ar trebui să garanteze că un grup de întreprinderi afiliate este considerat ca fiind o întreprindere unică pentru aplicarea normelor privind ajutoarele de minimis, dar și faptul că întreprinderile care nu au nicio legătură între ele în afară de faptul că fiecare are o legătură directă cu același organism public sau cu aceleași organisme publice nu sunt tratate ca întreprinderi având legături unele cu altele. Se ține seama, așadar, de situația specifică a întreprinderilor controlate de aceeași instituție publică sau de aceleași instituții publice, fiecare putând avea putere de decizie în mod independent. |
| --- | --- |

(4)

În sensul normelor în materie de concurență prevăzute în tratat, prin „întreprindere” se înțelege orice entitate care desfășoară o activitate economică, indiferent de statutul său juridic și de modul în care este finanțată (7). Curtea de Justiție a Uniunii Europene a hotărât că toate entitățile care sunt controlate (din punct de vedere juridic sau de facto) de către aceeași entitate ar trebui considerate o întreprindere unică (8). În scopul asigurării securității juridice și al reducerii sarcinii administrative, prezentul regulament ar trebui să prevadă o listă exhaustivă de criterii clare, cu ajutorul cărora să se stabilească dacă două sau mai multe întreprinderi dintr-un stat membru trebuie considerate o întreprindere unică. Dintre criteriile consacrate pentru definirea „întreprinderilor afiliate” în cadrul definiției întreprinderilor mici sau mijlocii (IMM) din Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei (9) și din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 800/2008 al Comisiei (10), Comisia a selectat criteriile adecvate pentru scopul prezentului regulament. Autoritățile publice cunosc deja criteriile respective, care ar trebui să fie aplicabile, având în vedere domeniul de aplicare al prezentului regulament, atât IMM-urilor, cât și întreprinderilor mari. Aceste criterii ar trebui să garanteze că un grup de întreprinderi afiliate este considerat ca fiind o întreprindere unică pentru aplicarea normelor privind ajutoarele de minimis, dar și faptul că întreprinderile care nu au nicio legătură între ele în afară de faptul că fiecare are o legătură directă cu același organism public sau cu aceleași organisme publice nu sunt tratate ca întreprinderi având legături unele cu altele. Se ține seama, așadar, de situația specifică a întreprinderilor controlate de aceeași instituție publică sau de aceleași instituții publice, fiecare putând avea putere de decizie în mod independent.

| (5) | Având în vedere domeniul de aplicare a politicii comune în domeniul pescuitului și definiția sectorului pescuitului și acvaculturii, prevăzută la articolul 5 litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 1379/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (11), prezentul regulament ar trebui să fie aplicabil întreprinderilor active în producția, prelucrarea și comercializarea produselor pescărești și de acvacultură. |
| --- | --- |

(5)

Având în vedere domeniul de aplicare a politicii comune în domeniul pescuitului și definiția sectorului pescuitului și acvaculturii, prevăzută la articolul 5 litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 1379/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (11), prezentul regulament ar trebui să fie aplicabil întreprinderilor active în producția, prelucrarea și comercializarea produselor pescărești și de acvacultură.

| (6) | Există un principiu general conform căruia niciun ajutor nu trebuie acordat în situațiile în care legislația UE, în special normele politicii comune în domeniul pescuitului, nu sunt respectate. Acest principiu se aplică și ajutoarelor de minimis. |
| --- | --- |

(6)

Există un principiu general conform căruia niciun ajutor nu trebuie acordat în situațiile în care legislația UE, în special normele politicii comune în domeniul pescuitului, nu sunt respectate. Acest principiu se aplică și ajutoarelor de minimis.

| (7) | Având în vedere necesitatea de a asigura coerența cu obiectivele politicii comune în domeniul pescuitului și ale Fondului european pentru pescuit și afaceri maritime, ajutoarele pentru achiziționarea de nave de pescuit, ajutoarele pentru înlocuirea sau modernizarea motoarelor principale sau auxiliare ale navelor de pescuit și ajutoarele pentru oricare dintre operațiunile neeligibile în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 508/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (12) ar trebui să fie excluse din domeniul de aplicare al prezentului regulament. |
| --- | --- |

(7)

Având în vedere necesitatea de a asigura coerența cu obiectivele politicii comune în domeniul pescuitului și ale Fondului european pentru pescuit și afaceri maritime, ajutoarele pentru achiziționarea de nave de pescuit, ajutoarele pentru înlocuirea sau modernizarea motoarelor principale sau auxiliare ale navelor de pescuit și ajutoarele pentru oricare dintre operațiunile neeligibile în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 508/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (12) ar trebui să fie excluse din domeniul de aplicare al prezentului regulament.

| (8) | Curtea de Justiție a Uniunii Europene a stabilit că, atunci când Uniunea adoptă o reglementare privind instituirea unei organizări comune a piețelor într-un anumit sector al agriculturii, statele membre au obligația să se abțină de la adoptarea oricărei măsuri care ar putea să îi aducă atingere sau să creeze excepții de la aceasta (13). Acest principiu se aplică și în sectorul pescuitului și acvaculturii. Din acest motiv, prezentul regulament nu ar trebui să se aplice ajutoarelor a căror valoare este fixată pe baza prețului sau a cantității de produse cumpărate sau introduse pe piață. Prezentul regulament nu ar trebui să se aplice nici măsurilor de sprijin care sunt subordonate unei obligații de împărțire a ajutorului cu producătorii primari. |
| --- | --- |

(8)

Curtea de Justiție a Uniunii Europene a stabilit că, atunci când Uniunea adoptă o reglementare privind instituirea unei organizări comune a piețelor într-un anumit sector al agriculturii, statele membre au obligația să se abțină de la adoptarea oricărei măsuri care ar putea să îi aducă atingere sau să creeze excepții de la aceasta (13). Acest principiu se aplică și în sectorul pescuitului și acvaculturii. Din acest motiv, prezentul regulament nu ar trebui să se aplice ajutoarelor a căror valoare este fixată pe baza prețului sau a cantității de produse cumpărate sau introduse pe piață. Prezentul regulament nu ar trebui să se aplice nici măsurilor de sprijin care sunt subordonate unei obligații de împărțire a ajutorului cu producătorii primari.

| (9) | Prezentul regulament nu ar trebui să se aplice ajutoarelor la export sau ajutoarelor condiționate de utilizarea cu precădere a produselor naționale, nu a celor din import. Mai precis, prezentul regulament nu ar trebui să se aplice ajutoarelor destinate înființării și exploatării unei rețele de distribuție în alte state membre sau în țări terțe. Ajutoarele destinate acoperirii costurilor de participare la târguri comerciale sau a costurilor aferente studiilor ori serviciilor de consultanță necesare pentru lansarea unui produs nou sau existent pe o piață nouă într-un alt stat membru sau într-o țară terță nu constituie, în mod normal, ajutoare la export. |
| --- | --- |

(9)

Prezentul regulament nu ar trebui să se aplice ajutoarelor la export sau ajutoarelor condiționate de utilizarea cu precădere a produselor naționale, nu a celor din import. Mai precis, prezentul regulament nu ar trebui să se aplice ajutoarelor destinate înființării și exploatării unei rețele de distribuție în alte state membre sau în țări terțe. Ajutoarele destinate acoperirii costurilor de participare la târguri comerciale sau a costurilor aferente studiilor ori serviciilor de consultanță necesare pentru lansarea unui produs nou sau existent pe o piață nouă într-un alt stat membru sau într-o țară terță nu constituie, în mod normal, ajutoare la export.

| (10) | În cazul în care o întreprindere își desfășoară activitatea atât în sectorul pescuitului și acvaculturii, cât și în alte sectoare, sau desfășoară și alte activități care intră în domeniul de aplicare al Regulamentului (UE) nr. 1407/2013 al Comisiei (14), dispozițiile regulamentului respectiv ar trebui să se aplice ajutoarelor acordate pentru aceste alte sectoare sau activități, cu condiția ca statul membru în cauză să se asigure prin mijloace adecvate, precum separarea activităților sau distincția între costuri, că activitatea din sectorul pescuitului și acvaculturii nu beneficiază de ajutoare de minimis acordate în conformitate cu regulamentul menționat. |
| --- | --- |

(10)

În cazul în care o întreprindere își desfășoară activitatea atât în sectorul pescuitului și acvaculturii, cât și în alte sectoare, sau desfășoară și alte activități care intră în domeniul de aplicare al Regulamentului (UE) nr. 1407/2013 al Comisiei (14), dispozițiile regulamentului respectiv ar trebui să se aplice ajutoarelor acordate pentru aceste alte sectoare sau activități, cu condiția ca statul membru în cauză să se asigure prin mijloace adecvate, precum separarea activităților sau distincția între costuri, că activitatea din sectorul pescuitului și acvaculturii nu beneficiază de ajutoare de minimis acordate în conformitate cu regulamentul menționat.

| (11) | În cazurile în care o întreprindere își desfășoară activitatea atât în sectorul pescuitului și acvaculturii, cât și în sectorul producției primare de produse agricole, dispozițiile prezentului regulament se aplică ajutoarelor acordate pentru cel dintâi sector/cea dintâi activitate, cu condiția ca statul membru vizat să se asigure prin mijloace adecvate, precum separarea activităților sau distincția între costuri, că producția primară de produse agricole nu beneficiază de ajutoarele de minimis acordate în temeiul prezentului regulament. |
| --- | --- |

(11)

În cazurile în care o întreprindere își desfășoară activitatea atât în sectorul pescuitului și acvaculturii, cât și în sectorul producției primare de produse agricole, dispozițiile prezentului regulament se aplică ajutoarelor acordate pentru cel dintâi sector/cea dintâi activitate, cu condiția ca statul membru vizat să se asigure prin mijloace adecvate, precum separarea activităților sau distincția între costuri, că producția primară de produse agricole nu beneficiază de ajutoarele de minimis acordate în temeiul prezentului regulament.

| (12) | Prezentul regulament ar trebui să stabilească norme care să garanteze că nu este posibilă eludarea intensităților maxime ale ajutoarelor prevăzute în regulamentele specifice sau în deciziile Comisiei. Regulamentul ar trebui să prevadă, de asemenea, norme clare privind cumularea, care să fie ușor de aplicat. |
| --- | --- |

(12)

Prezentul regulament ar trebui să stabilească norme care să garanteze că nu este posibilă eludarea intensităților maxime ale ajutoarelor prevăzute în regulamentele specifice sau în deciziile Comisiei. Regulamentul ar trebui să prevadă, de asemenea, norme clare privind cumularea, care să fie ușor de aplicat.

| (13) | Perioada de trei ani care urmează să fie luată în considerare în sensul prezentului regulament ar trebui evaluată în mod constant, astfel încât, atunci când se acordă un nou ajutor de minimis, să se ia în considerare valoarea totală a ajutoarelor de minimis acordate în cursul exercițiului financiar în cauză și în cursul celor două exerciții financiare precedente. |
| --- | --- |

(13)

Perioada de trei ani care urmează să fie luată în considerare în sensul prezentului regulament ar trebui evaluată în mod constant, astfel încât, atunci când se acordă un nou ajutor de minimis, să se ia în considerare valoarea totală a ajutoarelor de minimis acordate în cursul exercițiului financiar în cauză și în cursul celor două exerciții financiare precedente.

| (14) | Prezentul regulament nu exclude posibilitatea ca o măsură adoptată de un stat membru să nu fie considerată ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat din alte motive decât cele prevăzute de prezentul regulament, de exemplu din cauza faptului că măsura respectă principiul operatorului economic privat în economia de piață sau a faptului că măsura nu implică un transfer de resurse de stat. În special, o finanțare din partea Uniunii gestionată la nivel central de către Comisie care nu este controlată, direct sau indirect, de statul membru nu constituie ajutor de stat și nu ar trebui să fie luată în considerare atunci când se stabilește dacă plafonul sau limita națională relevante au fost respectate sau nu. |
| --- | --- |

(14)

Prezentul regulament nu exclude posibilitatea ca o măsură adoptată de un stat membru să nu fie considerată ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat din alte motive decât cele prevăzute de prezentul regulament, de exemplu din cauza faptului că măsura respectă principiul operatorului economic privat în economia de piață sau a faptului că măsura nu implică un transfer de resurse de stat. În special, o finanțare din partea Uniunii gestionată la nivel central de către Comisie care nu este controlată, direct sau indirect, de statul membru nu constituie ajutor de stat și nu ar trebui să fie luată în considerare atunci când se stabilește dacă plafonul sau limita națională relevante au fost respectate sau nu.

| (15) | Pentru asigurarea transparenței, a tratamentului egal și a monitorizării eficace, prezentul regulament ar trebui să se aplice doar ajutoarelor de minimis în cazul cărora este posibilă calcularea ex ante cu exactitate a echivalentului subvenție brută fără să fie necesară o evaluare a riscurilor („ajutoare transparente”). Un astfel de calcul precis se poate efectua, de exemplu, pentru granturi, subvenții la dobândă, scutiri fiscale plafonate sau alte instrumente care prevăd o limită maximă ce poate să asigure că plafonul respectiv nu este depășit. Stabilirea unei limite maxime înseamnă că, atât timp cât valoarea exactă a ajutorului nu este (încă) cunoscută, statul membru trebuie să presupună că suma este egală cu limita maximă, pentru a se asigura că mai multe măsuri de ajutor luate împreună nu depășesc plafonul prevăzut în prezentul regulament și să aplice normele privind cumulul. |
| --- | --- |

(15)

Pentru asigurarea transparenței, a tratamentului egal și a monitorizării eficace, prezentul regulament ar trebui să se aplice doar ajutoarelor de minimis în cazul cărora este posibilă calcularea ex ante cu exactitate a echivalentului subvenție brută fără să fie necesară o evaluare a riscurilor („ajutoare transparente”). Un astfel de calcul precis se poate efectua, de exemplu, pentru granturi, subvenții la dobândă, scutiri fiscale plafonate sau alte instrumente care prevăd o limită maximă ce poate să asigure că plafonul respectiv nu este depășit. Stabilirea unei limite maxime înseamnă că, atât timp cât valoarea exactă a ajutorului nu este (încă) cunoscută, statul membru trebuie să presupună că suma este egală cu limita maximă, pentru a se asigura că mai multe măsuri de ajutor luate împreună nu depășesc plafonul prevăzut în prezentul regulament și să aplice normele privind cumulul.

| (16) | Pentru asigurarea transparenței, a tratamentului egal și a aplicării corecte a plafonului de minimis, toate statele membre ar trebui să aplice aceeași metodă de calcul. Pentru simplificarea calculelor, valoarea ajutoarelor acordate sub altă formă decât cea a subvențiilor în numerar ar trebui convertită în echivalent subvenție brută. Calculul echivalentului subvenție brută al altor tipuri de ajutoare transparente decât granturile și al ajutoarelor care pot fi plătite în mai multe tranșe necesită folosirea ratelor dobânzii de pe piață în vigoare la data acordării ajutoarelor. În vederea aplicării uniforme, transparente și simple a normelor privind ajutoarele de stat, ratele practicate pe piață aplicabile în sensul prezentului regulament ar trebui să fie ratele de referință, astfel cum sunt prevăzute în Comunicarea Comisiei privind revizuirea metodei de stabilire a ratelor de referință și de scont (15). |
| --- | --- |

(16)

Pentru asigurarea transparenței, a tratamentului egal și a aplicării corecte a plafonului de minimis, toate statele membre ar trebui să aplice aceeași metodă de calcul. Pentru simplificarea calculelor, valoarea ajutoarelor acordate sub altă formă decât cea a subvențiilor în numerar ar trebui convertită în echivalent subvenție brută. Calculul echivalentului subvenție brută al altor tipuri de ajutoare transparente decât granturile și al ajutoarelor care pot fi plătite în mai multe tranșe necesită folosirea ratelor dobânzii de pe piață în vigoare la data acordării ajutoarelor. În vederea aplicării uniforme, transparente și simple a normelor privind ajutoarele de stat, ratele practicate pe piață aplicabile în sensul prezentului regulament ar trebui să fie ratele de referință, astfel cum sunt prevăzute în Comunicarea Comisiei privind revizuirea metodei de stabilire a ratelor de referință și de scont (15).

| (17) | Ajutoarele sub formă de împrumuturi, inclusiv ajutoarele de minimis pentru finanțarea riscurilor care constau în împrumuturi, ar trebui considerate ajutoare de minimis transparente atunci când echivalentul subvenție brută s-a calculat pe baza ratelor dobânzii care predominau pe piață la momentul acordării ajutoarelor. Pentru a se simplifica tratamentul aplicat împrumuturilor mici de scurtă durată, prezentul regulament ar trebui să prevadă o dispoziție clară și ușor de aplicat, care să țină seama atât de valoarea împrumutului, cât și de durata acestuia. Din experiența Comisiei, împrumuturile acoperite prin garanții reale care reprezintă cel puțin 50 % din împrumut, fie că este vorba de împrumuturi de cel mult 150 000 EUR cu o durată de maximum cinci ani, fie de împrumuturi de 75 000 EUR cu o durată de maximum zece ani, pot fi considerate ca având un echivalent subvenție brută care nu depășește plafonul de minimis. Date fiind dificultățile în ceea ce privește stabilirea echivalentului subvenție brută în cazul ajutoarelor acordate întreprinderilor care ar putea să nu fie capabile să restituie împrumutul, această regulă nu ar trebui să li se aplice unor asemenea întreprinderi. |
| --- | --- |

(17)

Ajutoarele sub formă de împrumuturi, inclusiv ajutoarele de minimis pentru finanțarea riscurilor care constau în împrumuturi, ar trebui considerate ajutoare de minimis transparente atunci când echivalentul subvenție brută s-a calculat pe baza ratelor dobânzii care predominau pe piață la momentul acordării ajutoarelor. Pentru a se simplifica tratamentul aplicat împrumuturilor mici de scurtă durată, prezentul regulament ar trebui să prevadă o dispoziție clară și ușor de aplicat, care să țină seama atât de valoarea împrumutului, cât și de durata acestuia. Din experiența Comisiei, împrumuturile acoperite prin garanții reale care reprezintă cel puțin 50 % din împrumut, fie că este vorba de împrumuturi de cel mult 150 000 EUR cu o durată de maximum cinci ani, fie de împrumuturi de 75 000 EUR cu o durată de maximum zece ani, pot fi considerate ca având un echivalent subvenție brută care nu depășește plafonul de minimis. Date fiind dificultățile în ceea ce privește stabilirea echivalentului subvenție brută în cazul ajutoarelor acordate întreprinderilor care ar putea să nu fie capabile să restituie împrumutul, această regulă nu ar trebui să li se aplice unor asemenea întreprinderi.

| (18) | Ajutoarele care constau în injecții de capital nu ar trebui considerate ajutoare de minimis transparente, cu excepția cazului în care valoarea totală a injecției de capital public este mai mică decât plafonul de minimis. Ajutoarele care constau în măsuri de finanțare prin capital de risc care iau forma unor investiții de capital sau cvasicapital, astfel cum se menționează în Orientările privind finanțarea prin capital de risc (16), nu ar trebui să fie considerate ajutoare de minimis transparente, cu excepția cazurilor în care măsura în cauză furnizează capital care nu depășește plafonul de minimis. |
| --- | --- |

(18)

Ajutoarele care constau în injecții de capital nu ar trebui considerate ajutoare de minimis transparente, cu excepția cazului în care valoarea totală a injecției de capital public este mai mică decât plafonul de minimis. Ajutoarele care constau în măsuri de finanțare prin capital de risc care iau forma unor investiții de capital sau cvasicapital, astfel cum se menționează în Orientările privind finanțarea prin capital de risc (16), nu ar trebui să fie considerate ajutoare de minimis transparente, cu excepția cazurilor în care măsura în cauză furnizează capital care nu depășește plafonul de minimis.

| (19) | Ajutoarele care constau în garanții, inclusiv ajutoarele de minimis pentru finanțarea riscurilor care constau în garanții, ar trebui considerate transparente dacă echivalentul subvenție brută a fost calculat pe baza primelor „safe-harbour” stabilite într-o comunicare a Comisiei pentru respectivul tip de întreprindere (17). Pentru a simplifica modul în care sunt tratate garanțiile de scurtă durată care garantează până la 80 % dintr-un împrumut relativ mic, prezentul regulament ar trebui să prevadă o regulă clară și ușor de aplicat, care să țină seama atât de valoarea împrumutului aferent, cât și de durata garanției. Această regulă nu ar trebui să se aplice garanțiilor corespunzătoare operațiunilor aferente care nu constituie împrumuturi, cum ar fi garanțiile aferente operațiunilor cu capital propriu. Garanțiile care nu depășesc 80 % din împrumutul aferent, în cazul cărora suma garantată nu depășește 225 000 EUR, iar durata garanției nu depășește cinci ani, pot fi considerate ca având un echivalent subvenție brută care nu depășește plafonul de minimis. Același lucru este valabil și pentru garanțiile care nu depășesc 80 % din împrumutul aferent, în cazul cărora suma garantată nu depășește 112 500 EUR, iar durata garanției nu depășește zece ani. În plus, statele membre pot utiliza o metodă de calcul a echivalentului subvenție brută a garanțiilor notificată Comisiei în conformitate cu un alt regulament al Comisiei în domeniul ajutoarelor de stat aplicabil la data respectivă și care a fost acceptată de Comisie ca respectând Comunicarea privind garanțiile sau orice comunicare succesivă, cu condiția ca metoda acceptată să aibă în vedere explicit tipul de garanție și tipul de tranzacție subiacentă vizate în contextul aplicării prezentului regulament. Date fiind dificultățile în ceea ce privește stabilirea echivalentului subvenție brută în cazul ajutoarelor acordate întreprinderilor care ar putea să nu fie capabile să restituie împrumutul, această regulă nu ar trebui să li se aplice unor asemenea întreprinderi. |
| --- | --- |

(19)

Ajutoarele care constau în garanții, inclusiv ajutoarele de minimis pentru finanțarea riscurilor care constau în garanții, ar trebui considerate transparente dacă echivalentul subvenție brută a fost calculat pe baza primelor „safe-harbour” stabilite într-o comunicare a Comisiei pentru respectivul tip de întreprindere (17). Pentru a simplifica modul în care sunt tratate garanțiile de scurtă durată care garantează până la 80 % dintr-un împrumut relativ mic, prezentul regulament ar trebui să prevadă o regulă clară și ușor de aplicat, care să țină seama atât de valoarea împrumutului aferent, cât și de durata garanției. Această regulă nu ar trebui să se aplice garanțiilor corespunzătoare operațiunilor aferente care nu constituie împrumuturi, cum ar fi garanțiile aferente operațiunilor cu capital propriu. Garanțiile care nu depășesc 80 % din împrumutul aferent, în cazul cărora suma garantată nu depășește 225 000 EUR, iar durata garanției nu depășește cinci ani, pot fi considerate ca având un echivalent subvenție brută care nu depășește plafonul de minimis. Același lucru este valabil și pentru garanțiile care nu depășesc 80 % din împrumutul aferent, în cazul cărora suma garantată nu depășește 112 500 EUR, iar durata garanției nu depășește zece ani. În plus, statele membre pot utiliza o metodă de calcul a echivalentului subvenție brută a garanțiilor notificată Comisiei în conformitate cu un alt regulament al Comisiei în domeniul ajutoarelor de stat aplicabil la data respectivă și care a fost acceptată de Comisie ca respectând Comunicarea privind garanțiile sau orice comunicare succesivă, cu condiția ca metoda acceptată să aibă în vedere explicit tipul de garanție și tipul de tranzacție subiacentă vizate în contextul aplicării prezentului regulament. Date fiind dificultățile în ceea ce privește stabilirea echivalentului subvenție brută în cazul ajutoarelor acordate întreprinderilor care ar putea să nu fie capabile să restituie împrumutul, această regulă nu ar trebui să li se aplice unor asemenea întreprinderi.

| (20) | În cazul în care o schemă de ajutoare de minimis este pusă în aplicare prin intermediari financiari, ar trebui să se garanteze că acești intermediari nu beneficiază de niciun ajutor de stat. În acest scop, se poate solicita intermediarilor financiari care beneficiază de o garanție de stat să plătească o primă conformă cu condițiile de piață sau să transfere integral orice avantaj beneficiarilor finali ori se pot respecta plafonul de minimis și alte condiții din prezentul regulament și la nivelul intermediarilor. |
| --- | --- |

(20)

În cazul în care o schemă de ajutoare de minimis este pusă în aplicare prin intermediari financiari, ar trebui să se garanteze că acești intermediari nu beneficiază de niciun ajutor de stat. În acest scop, se poate solicita intermediarilor financiari care beneficiază de o garanție de stat să plătească o primă conformă cu condițiile de piață sau să transfere integral orice avantaj beneficiarilor finali ori se pot respecta plafonul de minimis și alte condiții din prezentul regulament și la nivelul intermediarilor.

| (21) | După primirea notificării de la un stat membru, Comisia poate analiza dacă o măsură care nu constă într-o subvenție, într-un împrumut, într-o garanție, într-o injecție de capital sau într-o măsură de finanțare prin capital de risc, dar care ia forma unei investiții de capital sau cvasicapital, conduce la un echivalent subvenție brută care nu depășește plafonul de minimis și care, prin urmare, ar putea fi reglementat de dispozițiile prezentului regulament. |
| --- | --- |

(21)

După primirea notificării de la un stat membru, Comisia poate analiza dacă o măsură care nu constă într-o subvenție, într-un împrumut, într-o garanție, într-o injecție de capital sau într-o măsură de finanțare prin capital de risc, dar care ia forma unei investiții de capital sau cvasicapital, conduce la un echivalent subvenție brută care nu depășește plafonul de minimis și care, prin urmare, ar putea fi reglementat de dispozițiile prezentului regulament.

| (22) | Comisia are obligația de a se asigura că normele privind ajutoarele de stat sunt respectate și, în conformitate cu principiul cooperării prevăzut la articolul 4 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană, statele membre ar trebui să faciliteze îndeplinirea acestei sarcini prin crearea instrumentelor necesare pentru a se asigura că valoarea totală a ajutoarelor de minimis acordate unei întreprinderi unice în temeiul normelor de minimis nu depășește plafonul global autorizat. În acest scop, atunci când acordă ajutoare de minimis, statele membre ar trebui să comunice întreprinderii respective valoarea ajutorului de minimis acordat și caracterul de minimis al acestuia și ar trebui să facă o trimitere explicită la prezentul regulament. Statele membre ar trebui să aibă obligația de a supraveghea ajutoarele acordate pentru a se asigura că plafoanele relevante nu sunt depășite și se respectă regulile privind cumulul. Pentru a îndeplini această obligație, înainte de acordarea unui astfel de ajutor, statul membru în cauză ar trebui să obțină de la întreprinderea respectivă o declarație referitoare la alte ajutoare de minimis care fac obiectul prezentului regulament sau al altor regulamente de minimis de care a beneficiat în cursul exercițiului financiar respectiv și în cele două exerciții financiare precedente. Ca alternativă, ar trebui ca statele membre să poată opta pentru a înființa un registru central cu informații complete privind ajutoarele de minimis acordate și să verifice dacă prin acordarea de noi ajutoare nu se depășește plafonul relevant. |
| --- | --- |

(22)

Comisia are obligația de a se asigura că normele privind ajutoarele de stat sunt respectate și, în conformitate cu principiul cooperării prevăzut la articolul 4 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană, statele membre ar trebui să faciliteze îndeplinirea acestei sarcini prin crearea instrumentelor necesare pentru a se asigura că valoarea totală a ajutoarelor de minimis acordate unei întreprinderi unice în temeiul normelor de minimis nu depășește plafonul global autorizat. În acest scop, atunci când acordă ajutoare de minimis, statele membre ar trebui să comunice întreprinderii respective valoarea ajutorului de minimis acordat și caracterul de minimis al acestuia și ar trebui să facă o trimitere explicită la prezentul regulament. Statele membre ar trebui să aibă obligația de a supraveghea ajutoarele acordate pentru a se asigura că plafoanele relevante nu sunt depășite și se respectă regulile privind cumulul. Pentru a îndeplini această obligație, înainte de acordarea unui astfel de ajutor, statul membru în cauză ar trebui să obțină de la întreprinderea respectivă o declarație referitoare la alte ajutoare de minimis care fac obiectul prezentului regulament sau al altor regulamente de minimis de care a beneficiat în cursul exercițiului financiar respectiv și în cele două exerciții financiare precedente. Ca alternativă, ar trebui ca statele membre să poată opta pentru a înființa un registru central cu informații complete privind ajutoarele de minimis acordate și să verifice dacă prin acordarea de noi ajutoare nu se depășește plafonul relevant.

| (23) | Înainte de a acorda un nou ajutor de minimis, fiecare stat membru ar trebui să verifice dacă prin acordarea noului ajutor de minimis nu se va depăși nici plafonul de minimis, nici limita națională și dacă sunt respectate celelalte condiții din prezentul regulament. |
| --- | --- |

(23)

Înainte de a acorda un nou ajutor de minimis, fiecare stat membru ar trebui să verifice dacă prin acordarea noului ajutor de minimis nu se va depăși nici plafonul de minimis, nici limita națională și dacă sunt respectate celelalte condiții din prezentul regulament.

| (24) | Având în vedere experiența Comisiei și, în special, frecvența cu care este, în general, necesar să se revizuiască politica ajutoarelor de stat, perioada de aplicare a prezentului regulament ar trebui să fie limitată. În cazul în care prezentul regulament expiră și nu se mai prelungește, statele membre ar trebui să beneficieze de o perioadă de adaptare de șase luni în ceea ce privește ajutoarele de minimis care fac obiectul prezentului regulament, |
| --- | --- |

(24)

Având în vedere experiența Comisiei și, în special, frecvența cu care este, în general, necesar să se revizuiască politica ajutoarelor de stat, perioada de aplicare a prezentului regulament ar trebui să fie limitată. În cazul în care prezentul regulament expiră și nu se mai prelungește, statele membre ar trebui să beneficieze de o perioadă de adaptare de șase luni în ceea ce privește ajutoarele de minimis care fac obiectul prezentului regulament,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Domeniul de aplicare

(1)   Prezentul regulament se aplică ajutoarelor acordate întreprinderilor din sectorul pescuitului și acvaculturii, cu excepția:

| (a) | ajutoarelor a căror sumă se stabilește pe baza prețului sau a cantității produselor achiziționate sau introduse pe piață; |
| --- | --- |

(a)

ajutoarelor a căror sumă se stabilește pe baza prețului sau a cantității produselor achiziționate sau introduse pe piață;

| (b) | ajutoarelor destinate activităților legate de export către țări terțe sau către alte state membre, respectiv ajutoarelor direct legate de cantitățile exportate, ajutoarelor destinate înființării și funcționării unei rețele de distribuție sau destinate altor cheltuieli curente legate de activitatea de export; |
| --- | --- |

(b)

ajutoarelor destinate activităților legate de export către țări terțe sau către alte state membre, respectiv ajutoarelor direct legate de cantitățile exportate, ajutoarelor destinate înființării și funcționării unei rețele de distribuție sau destinate altor cheltuieli curente legate de activitatea de export;

| (c) | ajutoarelor condiționate de utilizarea preferențială a produselor naționale față de produsele importate; |
| --- | --- |

(c)

ajutoarelor condiționate de utilizarea preferențială a produselor naționale față de produsele importate;

| (d) | ajutoarelor pentru achiziționarea de nave de pescuit; |
| --- | --- |

(d)

ajutoarelor pentru achiziționarea de nave de pescuit;

| (e) | ajutoarelor pentru modernizarea sau înlocuirea motoarelor principale sau auxiliare ale navelor de pescuit; |
| --- | --- |

(e)

ajutoarelor pentru modernizarea sau înlocuirea motoarelor principale sau auxiliare ale navelor de pescuit;

| (f) | ajutoarelor pentru operațiunile care determină creșterea capacității de pescuit a unei nave sau pentru echipamentele având ca efect creșterea capacității navei de a găsi pește; |
| --- | --- |

(f)

ajutoarelor pentru operațiunile care determină creșterea capacității de pescuit a unei nave sau pentru echipamentele având ca efect creșterea capacității navei de a găsi pește;

| (g) | ajutoarelor pentru construirea de noi nave de pescuit sau pentru importul de nave de pescuit; |
| --- | --- |

(g)

ajutoarelor pentru construirea de noi nave de pescuit sau pentru importul de nave de pescuit;

| (h) | ajutoarelor pentru încetarea temporară sau permanentă a activităților de pescuit, cu excepția cazului în care sunt prevăzute în mod expres în Regulamentul (UE) nr. 508/2014; |
| --- | --- |

(h)

ajutoarelor pentru încetarea temporară sau permanentă a activităților de pescuit, cu excepția cazului în care sunt prevăzute în mod expres în Regulamentul (UE) nr. 508/2014;

| (i) | ajutoarelor pentru pescuitul experimental; |
| --- | --- |

(i)

ajutoarelor pentru pescuitul experimental;

| (j) | ajutoarelor pentru transferul dreptului de proprietate asupra unei întreprinderi; |
| --- | --- |

(j)

ajutoarelor pentru transferul dreptului de proprietate asupra unei întreprinderi;

| (k) | ajutoarelor pentru repopularea directă, cu excepția cazului în care această operațiune este prevăzută în mod explicit de un act juridic al Uniunii ca măsură de conservare sau în cazul repopulării experimentale. |
| --- | --- |

(k)

ajutoarelor pentru repopularea directă, cu excepția cazului în care această operațiune este prevăzută în mod explicit de un act juridic al Uniunii ca măsură de conservare sau în cazul repopulării experimentale.

(2)   În cazul în care o întreprindere își desfășoară activitatea atât în sectorul pescuitului și acvaculturii, cât și în alte sectoare, sau desfășoară și alte activități care intră în domeniul de aplicare al Regulamentului (UE) nr. 1407/2013, dispozițiile regulamentului respectiv se aplică ajutoarelor acordate pentru aceste alte sectoare sau activități, cu condiția ca statul membru în cauză să se asigure prin mijloace adecvate, precum separarea activităților sau distincția între costuri, că activitățile din sectorul pescuitului și acvaculturii nu beneficiază de ajutoare de minimis acordate în conformitate cu regulamentul menționat.

(3)   În cazurile în care o întreprindere își desfășoară activitatea atât în sectorul pescuitului și acvaculturii, cât și în sectorul producției primare de produse agricole care intră sub incidența Regulamentului (UE) nr. 1408/2013 al Comisiei (18), dispozițiile prezentului regulament se aplică ajutoarelor acordate pentru cel dintâi sector, cu condiția ca statul membru vizat să se asigure prin mijloace adecvate, precum separarea activităților sau distincția între costuri, că producția primară de produse agricole nu beneficiază de ajutoarele de minimis acordate în temeiul prezentului regulament.

Articolul 2

Definiții

(1)   În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:

| (a) | „întreprinderi din sectorul pescuitului și acvaculturii” înseamnă întreprinderi active în producția, prelucrarea și comercializarea produselor pescărești și de acvacultură; |
| --- | --- |

(a)

„întreprinderi din sectorul pescuitului și acvaculturii” înseamnă întreprinderi active în producția, prelucrarea și comercializarea produselor pescărești și de acvacultură;

| (b) | „produse pescărești și de acvacultură” înseamnă produsele definite la articolul 5 literele (a) și (b) din Regulamentul (UE) nr. 1379/2013; |
| --- | --- |

(b)

„produse pescărești și de acvacultură” înseamnă produsele definite la articolul 5 literele (a) și (b) din Regulamentul (UE) nr. 1379/2013;

| (c) | „prelucrarea și comercializarea” înseamnă toate operațiunile, inclusiv de manipulare, tratare, producție și distribuție, efectuate între momentul debarcării sau al recoltării și faza de finalizare a produsului. |
| --- | --- |

(c)

„prelucrarea și comercializarea” înseamnă toate operațiunile, inclusiv de manipulare, tratare, producție și distribuție, efectuate între momentul debarcării sau al recoltării și faza de finalizare a produsului.

(2)   În sensul prezentului regulament, „întreprindere unică” include toate întreprinderile între care există cel puțin una dintre relațiile următoare:

| (a) | o întreprindere deține majoritatea drepturilor de vot ale acționarilor sau ale asociaților unei alte întreprinderi; |
| --- | --- |

(a)

o întreprindere deține majoritatea drepturilor de vot ale acționarilor sau ale asociaților unei alte întreprinderi;

| (b) | o întreprindere are dreptul de a numi sau revoca majoritatea membrilor organelor de administrare, de conducere sau de supraveghere ale unei alte întreprinderi; |
| --- | --- |

(b)

o întreprindere are dreptul de a numi sau revoca majoritatea membrilor organelor de administrare, de conducere sau de supraveghere ale unei alte întreprinderi;

| (c) | o întreprindere are dreptul de a exercita o influență dominantă asupra altei întreprinderi în temeiul unui contract încheiat cu întreprinderea în cauză sau în temeiul unei prevederi din contractul de societate sau din statutul acesteia; |
| --- | --- |

(c)

o întreprindere are dreptul de a exercita o influență dominantă asupra altei întreprinderi în temeiul unui contract încheiat cu întreprinderea în cauză sau în temeiul unei prevederi din contractul de societate sau din statutul acesteia;

| (d) | o întreprindere care este acționar sau asociat al unei alte întreprinderi și care controlează singură, în baza unui acord cu alți acționari sau asociați ai acelei întreprinderi, majoritatea drepturilor de vot ale acționarilor sau ale asociaților întreprinderii respective. |
| --- | --- |

(d)

o întreprindere care este acționar sau asociat al unei alte întreprinderi și care controlează singură, în baza unui acord cu alți acționari sau asociați ai acelei întreprinderi, majoritatea drepturilor de vot ale acționarilor sau ale asociaților întreprinderii respective.

Întreprinderile care întrețin, cu una sau mai multe întreprinderi, relațiile la care se face referire la literele (a)-(d) de la primul paragraf sunt considerate la rândul lor întreprinderi unice.

Articolul 3

Ajutoare de minimis

(1)   Se consideră că ajutoarele nu îndeplinesc toate criteriile prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din tratat și, prin urmare, sunt scutite de obligația de notificare prevăzută la articolul 108 alineatul (3) din tratat în cazul în care îndeplinesc condițiile prevăzute în prezentul regulament.

(2)   Cuantumul total al ajutoarelor de minimis acordate per stat membru unei întreprinderi unice din sectorul pescuitului și acvaculturii nu trebuie să depășească 30 000 EUR în nicio perioadă de trei exerciții financiare.

(3)   Suma cumulată a ajutoarelor de minimis acordate per stat membru întreprinderilor din sectorul pescuitului și acvaculturii în orice perioadă de trei exerciții financiare nu trebuie să depășească limita națională stabilită în anexă.

(4)   Ajutoarele de minimis se consideră acordate în momentul în care dreptul legal de a beneficia de acestea este conferit întreprinderii în temeiul legislației naționale aplicabile, indiferent de data la care ajutoarele de minimis se plătesc întreprinderii respective.

(5)   Plafonul prevăzut la alineatul (2) și limita națională prevăzută la alineatul (3) se aplică indiferent de forma ajutoarelor de minimis sau de obiectivul urmărit și indiferent dacă ajutorul acordat de statul membru este finanțat în totalitate sau parțial din resurse provenite din Uniune. Perioada de trei exerciții financiare se stabilește prin raportare la exercițiile financiare folosite de către întreprinderea din statul membru în cauză.

(6)   În sensul plafonului stabilit la alineatul (2) și al limitei naționale prevăzute la alineatul (3), ajutoarele sunt exprimate ca grant în numerar. Toate cifrele folosite exprimă valori brute, adică înainte de deducerea impozitului sau a altor taxe. În cazul în care ajutorul este acordat sub altă formă decât cea a unui grant, valoarea ajutorului este egală cu echivalentul subvenție brută al ajutorului.

Ajutoarele care pot fi plătite în mai multe tranșe se actualizează la valoarea lor în momentul în care sunt acordate. Rata dobânzii care trebuie aplicată la actualizare este rata de actualizare aplicabilă la data acordării ajutoarelor.

(7)   În cazul în care, prin acordarea unor noi ajutoare de minimis, s-ar depăși plafonul prevăzut la alineatul (2) sau limita națională prevăzută la alineatul (3), nicio parte a respectivelor ajutoare noi nu poate beneficia de dispozițiile prezentului regulament.

(8)   În cazul fuziunilor sau al achizițiilor, atunci când se stabilește dacă un nou ajutor de minimis acordat noii întreprinderi sau întreprinderii care face achiziția depășește plafonul sau limita națională, se iau în considerare toate ajutoarele de minimis anterioare acordate tuturor întreprinderilor care fuzionează. Ajutoarele de minimis acordate legal înainte de fuziune sau achiziție rămân legale.

(9)   În cazul în care o întreprindere se împarte în două sau mai multe întreprinderi separate, ajutoarele de minimis acordate înainte de separare se alocă întreprinderii care a beneficiat de ele, aceasta fiind, în principiu, întreprinderea care preia activitățile pentru care au fost utilizate ajutoarele de minimis. În cazul în care o astfel de alocare nu este posibilă, ajutoarele de minimis se alocă proporțional pe baza valorii contabile a capitalului social al noilor întreprinderi la data efectivă a separării.

Articolul 4

Calcularea echivalentului subvenție brută

(1)   Prezentul regulament se aplică numai ajutoarelor pentru care este posibilă calcularea ex ante cu exactitate a echivalentului subvenție brută pentru ajutoare, fără a fi necesară efectuarea unei evaluări a riscurilor („ajutoare transparente”).

(2)   Ajutoarele care constau în granturi sau subvenții la dobândă se consideră ajutoare de minimis transparente.

(3)   Ajutoarele care constau în împrumuturi sunt considerate ajutoare de minimis transparente dacă:

| (a) | beneficiarul nu este supus unei proceduri de insolvență colectivă și nu îndeplinește criteriile din dreptul național pentru a fi supus unei proceduri de insolvență colectivă la cererea creditorilor săi. În cazul unei mari întreprinderi, beneficiarul se află într-o situație comparabilă cu cea pentru care se conferă un rating de credit de cel puțin B–; și |
| --- | --- |

(a)

beneficiarul nu este supus unei proceduri de insolvență colectivă și nu îndeplinește criteriile din dreptul național pentru a fi supus unei proceduri de insolvență colectivă la cererea creditorilor săi. În cazul unei mari întreprinderi, beneficiarul se află într-o situație comparabilă cu cea pentru care se conferă un rating de credit de cel puțin B–; și

| (b) | împrumutul este garantat cu garanții reale care acoperă cel puțin 50 % din împrumut, iar împrumutul este fie de 150 000 EUR pe o perioadă de cinci ani, fie de 75 000 EUR pe o perioadă de zece ani; dacă un împrumut este mai mic decât aceste sume și/sau se acordă pentru o perioadă de mai puțin de cinci, respectiv zece ani, echivalentul subvenție brută al împrumutului se calculează ca procentaj corespunzător din plafonul prevăzut la articolul 3 alineatul (2); sau |
| --- | --- |

(b)

împrumutul este garantat cu garanții reale care acoperă cel puțin 50 % din împrumut, iar împrumutul este fie de 150 000 EUR pe o perioadă de cinci ani, fie de 75 000 EUR pe o perioadă de zece ani; dacă un împrumut este mai mic decât aceste sume și/sau se acordă pentru o perioadă de mai puțin de cinci, respectiv zece ani, echivalentul subvenție brută al împrumutului se calculează ca procentaj corespunzător din plafonul prevăzut la articolul 3 alineatul (2); sau

| (c) | echivalentul subvenție brută a fost calculat pe baza ratei de referință aplicabile în momentul acordării subvenției. |
| --- | --- |

(c)

echivalentul subvenție brută a fost calculat pe baza ratei de referință aplicabile în momentul acordării subvenției.

(4)   Ajutoarele care constau în aporturi de capital sunt considerate ajutoare de minimis transparente numai dacă suma totală a aportului de capital din sectorul public este mai mică decât plafonul de minimis prevăzut la articolul 3 alineatul (2).

(5)   Ajutoarele care constau în măsuri de finanțare prin capital de risc care iau forma unor investiții de capital sau cvasicapital sunt considerate ajutoare de minimis transparente dacă, pentru o întreprindere unică, capitalul furnizat nu depășește plafonul de minimis prevăzut la articolul 3 alineatul (2).

(6)   Ajutoarele care constau în garanții sunt considerate ajutoare de minimis transparente dacă:

| (a) | beneficiarul nu este supus unei proceduri de insolvență colectivă și nu îndeplinește criteriile din dreptul național pentru a fi supus unei proceduri de insolvență colectivă la cererea creditorilor săi. În cazul unei întreprinderi mari, beneficiarul se află într-o situație comparabilă cu cea pentru care se conferă un rating de credit de cel puțin B–; și |
| --- | --- |

(a)

beneficiarul nu este supus unei proceduri de insolvență colectivă și nu îndeplinește criteriile din dreptul național pentru a fi supus unei proceduri de insolvență colectivă la cererea creditorilor săi. În cazul unei întreprinderi mari, beneficiarul se află într-o situație comparabilă cu cea pentru care se conferă un rating de credit de cel puțin B–; și

| (b) | garanția nu depășește 80 %, din împrumutul subiacent și fie suma garantată nu depășește 225 000 EUR și durata garanției nu depășește cinci ani, fie suma garantată nu depășește 112 500 EUR și durata garanției nu depășește zece ani; dacă suma garantată este mai mică decât aceste sume și/sau garanția se acordă pentru o perioadă mai mică de cinci, respectiv zece ani, echivalentul subvenție brută al respectivei garanții se calculează ca procentaj corespunzător din plafonul prevăzut la articolul 3 alineatul (2); sau |
| --- | --- |

(b)

garanția nu depășește 80 %, din împrumutul subiacent și fie suma garantată nu depășește 225 000 EUR și durata garanției nu depășește cinci ani, fie suma garantată nu depășește 112 500 EUR și durata garanției nu depășește zece ani; dacă suma garantată este mai mică decât aceste sume și/sau garanția se acordă pentru o perioadă mai mică de cinci, respectiv zece ani, echivalentul subvenție brută al respectivei garanții se calculează ca procentaj corespunzător din plafonul prevăzut la articolul 3 alineatul (2); sau

| (c) | echivalentul subvenție brută a fost calculat pe baza primelor „safe-harbour” prevăzute într-o comunicare a Comisiei; sau |
| --- | --- |

(c)

echivalentul subvenție brută a fost calculat pe baza primelor „safe-harbour” prevăzute într-o comunicare a Comisiei; sau

| (d) | înainte de implementare,






  (i) | metoda utilizată pentru calcularea echivalentului subvenție brută al garanției a fost notificată, în temeiul unui regulament adoptat de către Comisie în domeniul ajutoarelor de stat aplicabil la acel moment, și a fost acceptată de Comisie ca respectând Comunicarea privind garanțiile sau orice comunicare succesivă; și |
| --- | --- | --- |

(d)

înainte de implementare,

(i)

metoda utilizată pentru calcularea echivalentului subvenție brută al garanției a fost notificată, în temeiul unui regulament adoptat de către Comisie în domeniul ajutoarelor de stat aplicabil la acel moment, și a fost acceptată de Comisie ca respectând Comunicarea privind garanțiile sau orice comunicare succesivă; și

| (ii) | metoda vizează în mod explicit tipul de garanții și tipul de tranzacții subiacente în contextul aplicării prezentului regulament. |
| --- | --- |

(ii)

metoda vizează în mod explicit tipul de garanții și tipul de tranzacții subiacente în contextul aplicării prezentului regulament.

(7)   Ajutoarele sub forma altor instrumente sunt considerate ajutoare de minimis transparente dacă instrumentul respectiv prevede o limită maximă care să garanteze că nu se depășește plafonul respectiv.

Articolul 5

Cumul

(1)   În cazul în care o întreprindere își desfășoară activitatea în sectorul pescuitului și acvaculturii și în unul sau mai multe alte sectoare sau desfășoară alte activități incluse în domeniul de aplicare al Regulamentului (UE) nr. 1407/2013, ajutoarele de minimis acordate pentru activitățile din sectorul pescuitului și acvaculturii în conformitate cu prezentul regulament pot fi cumulate cu ajutoarele de minimis acordate pentru aceste din urmă sectoare sau activități, până la plafonul relevant stabilit la articolul 3 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1407/2013, cu condiția ca statul membru în cauză să se asigure prin mijloace adecvate, precum separarea activităților sau distincția între costuri, că activitățile din sectorul pescuitului și acvaculturii nu beneficiază de ajutoare de minimis acordate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1407/2013.

(2)   În cazul întreprinderilor care își desfășoară activitatea atât în sectorul pescuitului și acvaculturii, cât și în sectorul producției primare de produse agricole, ajutoarele de minimis acordate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1408/2013 pot fi cumulate cu ajutoarele de minimis din sectorul pescuitului și acvaculturii în conformitate cu prezentul regulament până la plafonul stabilit în prezentul regulament, cu condiția ca statul membru vizat să se asigure prin mijloace adecvate, precum separarea activităților sau distincția între costuri, că producția primară de produse agricole nu beneficiază de ajutoare de minimis acordate în conformitate cu prezentul regulament.

(3)   Ajutoarele de minimis nu se cumulează cu ajutoarele de stat acordate pentru aceleași costuri eligibile sau cu ajutoarele de stat acordate pentru aceeași măsură de finanțare prin capital de risc dacă un astfel de cumul ar depăși intensitatea sau valoarea maximă relevantă a ajutorului stabilită pentru condițiile specifice ale fiecărui caz de un regulament sau de o decizie de exceptare pe categorii adoptată de Comisie. Ajutoarele de minimis care nu se acordă pentru sau nu sunt legate de costuri eligibile specifice pot fi cumulate cu alte ajutoare de stat acordate în temeiul unui regulament de exceptare pe categorii sau al unei decizii adoptate de Comisie.

Articolul 6

Monitorizare

(1)   În cazul în care un stat membru are în vedere acordarea, în conformitate cu prezentul regulament, a unui ajutor de minimis unei întreprinderi, acesta informează în scris întreprinderea în cauză cu privire la valoarea potențială a ajutorului exprimată în echivalent subvenție brută, precum și la caracterul de minimis al acestuia, făcând în mod explicit trimitere la prezentul regulament și menționând titlul acestuia și referința din Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. În cazul în care se acordă, în conformitate cu prezentul regulament, ajutoare de minimis unor întreprinderi diferite în baza unei scheme și în cadrul acesteia se acordă întreprinderilor respective ajutoare individuale de valori diferite, statul membru în cauză poate alege să îndeplinească obligația sus-menționată prin informarea întreprinderilor cu privire la o sumă fixă corespunzătoare valorii maxime a ajutorului care se acordă în cadrul schemei respective. În acest caz, suma fixă se folosește pentru a se determina dacă este atins plafonul stabilit la articolul 3 alineatul (2) și dacă nu este depășită limita națională menționată la articolul 3 alineatul (3). Înainte de acordarea ajutoarelor, statul membru obține o declarație, pe hârtie sau în format electronic, de la întreprinderea respectivă cu privire la orice alt ajutor de minimis primit în cazul căruia se aplică prezentul regulament sau alte regulamente de minimis, în precedentele două exerciții financiare și în exercițiul financiar în curs.

(2)   Atunci când un stat membru instituie un registru central al ajutoarelor de minimis care cuprinde informații complete privind toate ajutoarele de minimis acordate de către toate autoritățile din statul membru respectiv, alineatul (1) nu se mai aplică din momentul în care registrul acoperă o perioadă de trei ani fiscali.

(3)   Un stat membru acordă noi ajutoare de minimis în conformitate cu prezentul regulament doar după ce se asigură că prin aceasta suma totală a ajutoarelor de minimis acordate întreprinderii respective nu depășește plafonul stabilit la articolul 3 alineatul (2) și limita națională menționată la articolul 3 alineatul (3) și că se respectă toate condițiile prevăzute în prezentul regulament.

(4)   Statele membre înregistrează și adună toate informațiile referitoare la aplicarea prezentului regulament. Registrele astfel constituite conțin toate informațiile necesare pentru a demonstra că au fost respectate condițiile prevăzute în prezentul regulament. Registrele privind un ajutor individual de minimis se păstrează timp de 10 ani fiscali de la data acordării ajutorului. Registrele privind o schemă de ajutoare de minimis se păstrează timp de 10 ani fiscali de la data acordării ultimului ajutor individual în cadrul schemei respective.

(5)   La cererea scrisă a Comisiei, statul membru în cauză îi furnizează acesteia, în termen de 20 de zile lucrătoare sau într-un termen mai lung stabilit în cerere, toate informațiile pe care Comisia le consideră necesare pentru a evalua dacă au fost respectate condițiile prevăzute în prezentul regulament, în special valoarea totală a ajutorului de minimis primit de o întreprindere în conformitate cu prezentul regulament și cu alte regulamente de minimis.

Articolul 7

Dispoziții tranzitorii

(1)   Prezentul regulament se aplică ajutoarelor acordate înainte de intrarea sa în vigoare în cazul în care ajutoarele îndeplinesc toate condițiile prevăzute în prezentul regulament. Orice ajutor care nu îndeplinește aceste condiții va fi evaluat de Comisie în conformitate cu cadrul general, orientările, comunicările și notificările relevante.

(2)   Se consideră că un ajutor individual de minimis care a fost acordat între 1 ianuarie 2005 și 30 iunie 2008 și care respectă condițiile prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1860/2004 nu îndeplinește toate criteriile prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din tratat și, prin urmare, este scutit de obligația de notificare prevăzută la articolul 108 alineatul (3) din tratat.

(3)   Se consideră că un ajutor individual de minimis care a fost acordat între 31 iulie 2007 și 30 iunie 2014 și care respectă condițiile prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 875/2007 nu îndeplinește toate criteriile prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din tratat și, prin urmare, este scutit de obligația de notificare prevăzută la articolul 108 alineatul (3) din tratat.

(4)   La sfârșitul perioadei de valabilitate a prezentului regulament, schemele de ajutoare de minimis care îndeplinesc condițiile prevăzute în prezentul regulament continuă să fie reglementate de prezentul regulament pentru o perioadă suplimentară de șase luni.

Articolul 8

Intrarea în vigoare și perioada de aplicare

Prezentul regulament intră în vigoare la 1 iulie 2014.

Se aplică până la 31 decembrie 2020.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 27 iunie 2014.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 142, 14.5.1998, p. 1.

1

(2)  JO C 92, 29.3.2014, p. 22.

2

(3)  Comunicarea Comisiei privind ajutoarele de minimis (JO C 68, 6.3.1996, p. 9).

3

de minimis

(4)  Regulamentul (CE) nr. 69/2001 al Comisiei din 12 ianuarie 2001 privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE în cazul ajutoarelor de minimis (JO L 10, 13.1.2001, p. 30).

4

de minimis

(5)  Regulamentul (CE) nr. 1998/2006 al Comisiei din 15 decembrie 2006 privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE ajutoarelor de minimis (JO L 379, 28.12.2006, p. 5).

5

de minimis

(6)  Regulamentul (CE) nr. 875/2007 al Comisiei din 24 iulie 2007 privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE în cazul ajutorului de minimis în sectorul pescuitului și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1860/2004 (JO L 193, 25.7.2007, p. 6).

6

de minimis

(7)  Cauza C-222/04, Ministero dell'Economia e delle Finanze/Cassa di Risparmio di Firenze SpA et al., Rec., 2006, p. I-289.

7

Ministero dell'Economia e delle Finanze

Cassa di Risparmio di Firenze SpA et al

(8)  Cauza C-382/99, Țările de Jos/Comisia, Rec., 2002, p. I-5163.

8

Țările de Jos

Comisia

(9)  Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei din 6 mai 2003 privind definirea microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii (JO L 124, 20.5.2003, p. 36).

9

(10)  Regulamentul (CE) nr. 800/2008 al Comisiei din 6 august 2008 de declarare a anumitor categorii de ajutoare compatibile cu piața comună în aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat (JO L 214, 9.8.2008, p. 3).

10

(11)  Regulamentul (UE) nr. 1379/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind organizarea comună a piețelor în sectorul produselor pescărești și de acvacultură, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1184/2006 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 104/2000 al Consiliului (JO L 354, 28.12.2013, p. 1).

11

(12)  Regulamentul (UE) nr. 508/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 privind Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2328/2003, (CE) nr. 861/2006, (CE) nr. 1198/2006 și (CE) nr. 791/2007 ale Consiliului și a Regulamentului (UE) nr. 1255/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 149, 20.5.2014, p. 1).

12

(13)  Cauza C-456/00, Franța/Comisia, Rec., 2002, p. I-11949.

13

Franța

Comisia

(14)  Regulamentul (UE) nr. 1407/2013 al Comisiei din 18 decembrie 2013 privind aplicarea articolelor 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ajutoarelor de minimis (JO L 352, 24.12.2013, p. 1).

14

de minimis

(15)  Comunicarea Comisiei privind revizuirea metodei de stabilire a ratelor de referință și de scont (JO C 14, 19.1.2008, p. 6).

15

(16)  Orientările comunitare privind ajutorul de stat pentru promovarea investițiilor cu capital de risc în întreprinderile mici și mijlocii (JO C 194, 18.8.2006, p. 2).

16

(17)  Comunicarea Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE ajutoarelor de stat sub formă de garanții (JO C 155, 20.6.2008, p. 10).

17

(18)  Regulamentul (UE) nr. 1408/2013 al Comisiei din 18 decembrie 2013 privind aplicarea articolelor 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ajutoarelor de minimis în sectorul agricol (JO L 352, 24.12.2013, p. 9).

18

de minimis

---

ANEXĂ

Limitele naționale prevăzute la articolul 3 alineatul (3)

| (EUR) |
| --- |
| Stat membru | Suma cumulată maximă a ajutoarelor de minimis acordate pentru fiecare stat membru în sectorul pescuitului și acvaculturii |
| Belgia | 11 240 000 |
| Bulgaria | 1 270 000 |
| Republica Cehă | 3 020 000 |
| Danemarca | 51 720 000 |
| Germania | 55 520 000 |
| Estonia | 3 930 000 |
| Irlanda | 20 820 000 |
| Grecia | 27 270 000 |
| Spania | 165 840 000 |
| Franța | 112 550 000 |
| Croația | 6 260 000 |
| Italia | 96 310 000 |
| Cipru | 1 090 000 |
| Letonia | 4 450 000 |
| Lituania | 8 320 000 |
| Luxemburg | 0 |
| Ungaria | 975 000 |
| Malta | 2 500 000 |
| Țările de Jos | 22 960 000 |
| Austria | 1 510 000 |
| Polonia | 41 330 000 |
| Portugalia | 29 200 000 |
| România | 2 460 000 |
| Slovenia | 990 000 |
| Slovacia | 860 000 |
| Finlanda | 7 450 000 |
| Suedia | 18 860 000 |
| Regatul Unit | 114 780 000 |

(EUR)

Stat membru

Suma cumulată maximă a ajutoarelor de minimis acordate pentru fiecare stat membru în sectorul pescuitului și acvaculturii

Belgia

11 240 000

Bulgaria

1 270 000

Republica Cehă

3 020 000

Danemarca

51 720 000

Germania

55 520 000

Estonia

3 930 000

Irlanda

20 820 000

Grecia

27 270 000

Spania

165 840 000

Franța

112 550 000

Croația

6 260 000

Italia

96 310 000

Cipru

1 090 000

Letonia

4 450 000

Lituania

8 320 000

Luxemburg

0

Ungaria

975 000

Malta

2 500 000

Țările de Jos

22 960 000

Austria

1 510 000

Polonia

41 330 000

Portugalia

29 200 000

România

2 460 000

Slovenia

990 000

Slovacia

860 000

Finlanda

7 450 000

Suedia

18 860 000

Regatul Unit

114 780 000

---

| 28.6.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 190/55 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 190/55

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 718/2014 AL COMISIEI

din 27 iunie 2014

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 669/2009 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește controalele oficiale consolidate efectuate asupra importurilor de anumite produse de hrană pentru animale și alimentare de origine neanimală

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 ianuarie 2002 de stabilire a principiilor și a cerințelor generale ale legislației alimentare, de instituire a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară și de stabilire a procedurilor în domeniul siguranței produselor alimentare (1), în special articolul 53 alineatul (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind controalele oficiale efectuate pentru a asigura verificarea conformității cu legislația privind hrana pentru animale și produsele alimentare și cu normele privind sănătatea animală și bunăstarea animalelor (2), în special articolul 15 alineatul (5) și articolul 63 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 669/2009 al Comisiei (3) stabilește norme privind controalele oficiale consolidate care trebuie efectuate asupra importurilor de hrană pentru animale și produse alimentare de origine neanimală enumerate în anexa I la regulamentul menționat anterior (denumită în continuare „lista”), la punctele de intrare pe teritoriile menționate în anexa I la Regulamentul (CE) nr. 882/2004. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 669/2009 al Comisiei (3) stabilește norme privind controalele oficiale consolidate care trebuie efectuate asupra importurilor de hrană pentru animale și produse alimentare de origine neanimală enumerate în anexa I la regulamentul menționat anterior (denumită în continuare „lista”), la punctele de intrare pe teritoriile menționate în anexa I la Regulamentul (CE) nr. 882/2004.

| (2) | Articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 669/2009 prevede că lista trebuie să fie revizuită periodic, cel puțin trimestrial, luând în considerare cel puțin sursele de informare menționate la articolul respectiv. |
| --- | --- |

(2)

Articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 669/2009 prevede că lista trebuie să fie revizuită periodic, cel puțin trimestrial, luând în considerare cel puțin sursele de informare menționate la articolul respectiv.

| (3) | Frecvența și relevanța recentelor incidente alimentare notificate prin Sistemul rapid de alertă pentru alimente și furaje, constatările auditurilor efectuate în țări terțe de către Oficiul Alimentar și Veterinar, precum și rapoartele trimestriale privind transporturile de hrană pentru animale și alimente de origine neanimală prezentate Comisiei de către statele membre, în conformitate cu articolul 15 din Regulamentul (CE) nr. 669/2009, indică faptul că lista ar trebui modificată. |
| --- | --- |

(3)

Frecvența și relevanța recentelor incidente alimentare notificate prin Sistemul rapid de alertă pentru alimente și furaje, constatările auditurilor efectuate în țări terțe de către Oficiul Alimentar și Veterinar, precum și rapoartele trimestriale privind transporturile de hrană pentru animale și alimente de origine neanimală prezentate Comisiei de către statele membre, în conformitate cu articolul 15 din Regulamentul (CE) nr. 669/2009, indică faptul că lista ar trebui modificată.

| (4) | În special, pentru transporturile de struguri de masă provenind din Peru și de caise uscate provenind din Turcia, sursele relevante de informații indică apariția unor riscuri noi care justifică introducerea unor controale oficiale consolidate. Prin urmare, ar trebui să se includă în listă rubrici referitoare la aceste transporturi. |
| --- | --- |

(4)

În special, pentru transporturile de struguri de masă provenind din Peru și de caise uscate provenind din Turcia, sursele relevante de informații indică apariția unor riscuri noi care justifică introducerea unor controale oficiale consolidate. Prin urmare, ar trebui să se includă în listă rubrici referitoare la aceste transporturi.

| (5) | În plus, lista ar trebui modificată prin eliminarea rubricilor referitoare la produsele pentru care informațiile disponibile indică, în general, un grad satisfăcător de conformitate cu cerințele de siguranță relevante din legislația Uniunii și pentru care efectuarea de controale oficiale consolidate nu mai este, în consecință, justificată. Pe această bază, rubrica din listă referitoare la curry-ul din India ar trebui să fie eliminată. |
| --- | --- |

(5)

În plus, lista ar trebui modificată prin eliminarea rubricilor referitoare la produsele pentru care informațiile disponibile indică, în general, un grad satisfăcător de conformitate cu cerințele de siguranță relevante din legislația Uniunii și pentru care efectuarea de controale oficiale consolidate nu mai este, în consecință, justificată. Pe această bază, rubrica din listă referitoare la curry-ul din India ar trebui să fie eliminată.

| (6) | În ultimul rând, lista ar trebui modificată pentru a crește frecvența controalelor oficiale asupra mărfurilor pentru care aceleași surse de informații arată un grad mai mare de neconformitate cu legislația relevantă a Uniunii, justificând astfel introducerea unor controale oficiale consolidate. Prin urmare, rubrica din listă referitoare la Brassica oleracea provenind din China ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(6)

În ultimul rând, lista ar trebui modificată pentru a crește frecvența controalelor oficiale asupra mărfurilor pentru care aceleași surse de informații arată un grad mai mare de neconformitate cu legislația relevantă a Uniunii, justificând astfel introducerea unor controale oficiale consolidate. Prin urmare, rubrica din listă referitoare la Brassica oleracea provenind din China ar trebui modificată în consecință.

| (7) | Pentru a se asigura consecvența și claritatea, este adecvat să se înlocuiască anexa I la Regulamentul (CE) nr. 669/2009. |
| --- | --- |

(7)

Pentru a se asigura consecvența și claritatea, este adecvat să se înlocuiască anexa I la Regulamentul (CE) nr. 669/2009.

| (8) | Articolul 19 din Regulamentul (CE) nr. 669/2009 prevede o perioadă de tranziție de cinci ani de la intrarea în vigoare a regulamentului menționat, în care cerințele minime pentru punctele de intrare desemnate (PID) să poată fi puse treptat în aplicare. Așadar, pe perioada de tranziție, ar trebui să li se permită autorităților competente din statele membre să desfășoare controalele identității și controalele fizice care se impun la punctele de control, altele decât PID. În aceste cazuri, punctele de control respective ar trebui să respecte cerințele minime pentru PID stabilite în regulament. Această perioadă de tranziție expiră la 14 august 2014. |
| --- | --- |

(8)

Articolul 19 din Regulamentul (CE) nr. 669/2009 prevede o perioadă de tranziție de cinci ani de la intrarea în vigoare a regulamentului menționat, în care cerințele minime pentru punctele de intrare desemnate (PID) să poată fi puse treptat în aplicare. Așadar, pe perioada de tranziție, ar trebui să li se permită autorităților competente din statele membre să desfășoare controalele identității și controalele fizice care se impun la punctele de control, altele decât PID. În aceste cazuri, punctele de control respective ar trebui să respecte cerințele minime pentru PID stabilite în regulament. Această perioadă de tranziție expiră la 14 august 2014.

| (9) | O serie de state membre au informat Comisia că încă se confruntă cu dificultăți practice în punerea în aplicare a cerințelor minime pentru PID. În plus, revizuirea dispozițiilor aplicabile PID și controalelor la frontieră în general este în prezent în curs de desfășurare, după adoptarea de către Comisie a unei propuneri de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind controalele oficiale și alte activități oficiale (4). Aceasta poate duce la modificări ale cerințelor aplicabile PID și controalelor la frontieră în general. În așteptarea rezultatului acestei reexaminări, este oportun să se prelungească perioada de tranziție prevăzută la articolul 19 din Regulamentul (CE) nr. 669/2009, pentru o perioadă suplimentară de cinci ani, astfel încât să se faciliteze intrarea în vigoare a oricărei noi cerințe care ar putea rezulta din această evaluare. |
| --- | --- |

(9)

O serie de state membre au informat Comisia că încă se confruntă cu dificultăți practice în punerea în aplicare a cerințelor minime pentru PID. În plus, revizuirea dispozițiilor aplicabile PID și controalelor la frontieră în general este în prezent în curs de desfășurare, după adoptarea de către Comisie a unei propuneri de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind controalele oficiale și alte activități oficiale (4). Aceasta poate duce la modificări ale cerințelor aplicabile PID și controalelor la frontieră în general. În așteptarea rezultatului acestei reexaminări, este oportun să se prelungească perioada de tranziție prevăzută la articolul 19 din Regulamentul (CE) nr. 669/2009, pentru o perioadă suplimentară de cinci ani, astfel încât să se faciliteze intrarea în vigoare a oricărei noi cerințe care ar putea rezulta din această evaluare.

| (10) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 669/2009 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(10)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 669/2009 ar trebui modificat în consecință.

| (11) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(11)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (CE) nr. 669/2009 se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 19, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
  „(1)   Timp de zece ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament, în cazul în care un punct de intrare desemnat nu este echipat cu instalațiile necesare pentru efectuarea controalelor de identitate și a controalelor fizice, astfel cum se prevede la articolul 8 alineatul (1) litera (b), controalele respective se pot efectua la un alt punct de control din același stat membru, care este autorizat în acest sens de către autoritatea competentă, înainte ca mărfurile să fie declarate pentru punerea în liberă circulație, cu condiția ca punctul de control în cauză să respecte cerințele minime stabilite la articolul 4.” |
| --- | --- |

1.

La articolul 19, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Timp de zece ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament, în cazul în care un punct de intrare desemnat nu este echipat cu instalațiile necesare pentru efectuarea controalelor de identitate și a controalelor fizice, astfel cum se prevede la articolul 8 alineatul (1) litera (b), controalele respective se pot efectua la un alt punct de control din același stat membru, care este autorizat în acest sens de către autoritatea competentă, înainte ca mărfurile să fie declarate pentru punerea în liberă circulație, cu condiția ca punctul de control în cauză să respecte cerințele minime stabilite la articolul 4.”

| 2. | Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 669/2009 se înlocuiește cu anexa la prezentul regulament. |
| --- | --- |

2.

Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 669/2009 se înlocuiește cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la 1 iulie 2014.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 27 iunie 2014.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 31, 1.2.2002, p. 1.

1

(2)  JO L 165, 30.4.2004, p. 1.

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 669/2009 al Comisiei din 24 iulie 2009 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește controalele oficiale consolidate efectuate asupra importurilor de anumite produse de hrană pentru animale și alimentare de origine neanimală și de modificare a Deciziei 2006/504/CE (JO L 194, 25.7.2009, p. 11).

3

(4)  Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind controalele oficiale și alte activități oficiale efectuate pentru a asigura aplicarea legislației privind alimentele și furajele, a normelor privind sănătatea și bunăstarea animalelor, sănătatea plantelor, materialul de reproducere a plantelor, produsele de protecție a plantelor, precum și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 999/2001, (CE) nr. 1829/2003 și (CE) nr. 1831/2003, a Regulamentului (CE) nr. 1/2005 al Consiliului, a Regulamentului (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului, a Regulamentelor (CE) nr. 834/2007 și (CE) nr. 1099/2009 ale Consiliului, a Regulamentelor (CE) nr. 1069/2009, (CE) nr. 1107/2009, (UE) nr. 1151/2012 și (UE) nr. 652/2014 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 98/58/CE, 1999/74/CE, 2007/43/CE, 2008/119/CE și 2008/120/CE ale Consiliului și a Directivei 2009/128/CE a Parlamentului European și a Consiliului (Regulamentul privind controalele oficiale) [COM(2013) 265 final].

4

---

ANEXĂ

„ANEXA I

Hrană pentru animale și produse alimentare de origine neanimală supuse unor controale oficiale consolidate la punctul de intrare desemnat

| Hrană pentru animale și produse alimentare
  (utilizarea prevăzută) | Cod NC (1) | Subdiviziune TARIC | Țara de origine | Pericol | Frecvența controalelor fizice și ale identității (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Struguri uscați (stafide)

  (Produse alimentare) | 0806 20 | | Afganistan (AF) | Ochratoxina A | 50 |
| — | Arahide, în coajă |

Hrană pentru animale și produse alimentare

(utilizarea prevăzută)

Cod NC (1)

Subdiviziune TARIC

Țara de origine

Pericol

Frecvența controalelor fizice și ale identității (%)

Struguri uscați (stafide)

(Produse alimentare)

0806 20

Afganistan (AF)

Ochratoxina A

50

—

Arahide, în coajă

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

Brazilia (BR)

Aflatoxine

10

| — | Arahide, decojite |
| --- | --- |

—

Arahide, decojite

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

| — | Unt de arahide |
| --- | --- |

—

Unt de arahide

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

| — | Arahide, altfel preparate sau conservate |
| --- | --- |

—

Arahide, altfel preparate sau conservate

| — | 2008 11 91;
  2008 11 96;
  2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 91;

2008 11 96;

2008 11 98

(Hrană pentru animale și produse alimentare)

Căpșuni (congelate)

(Produse alimentare)

0811 10

China (CN)

Norovirus și hepatita A

5

Brassica oleracea (conopidă)

(alte legume comestibile din familia Brassicaceae, «broccoli chinezesc») (2)

(Produse alimentare — proaspete sau refrigerate)

ex 0704 90 90

40

China (CN)

Reziduuri de pesticide analizate prin metode multireziduale bazate pe GC-MS și LC-MS sau prin metode monoreziduale (3)

50

Pomelo

(Produse alimentare — proaspete)

ex 0805 40 00

31; 39

China (CN)

Reziduuri de pesticide analizate prin metode multireziduale bazate pe GC-MS și LC-MS sau prin metode monoreziduale (4)

20

Ceai, aromatizat sau nearomatizat

(Produse alimentare)

0902

China (CN)

Reziduuri de pesticide analizate prin metode multireziduale bazate pe GC-MS și LC-MS sau prin metode monoreziduale (5)

10

| — | Vinete |
| --- | --- |

—

Vinete

| — | 0709 30 00;
  ex 0710 80 95 |
| --- | --- |

—

0709 30 00;

ex 0710 80 95

72

Republica Dominicană (DO)

Reziduuri de pesticide analizate prin metode multireziduale bazate pe GC-MS și LC-MS sau prin metode monoreziduale (6)

10

| — | Pepene amar (Momordica charantia) |
| --- | --- |

—

Pepene amar (Momordica charantia)

| — | ex 0709 99 90;
  ex 0710 80 95 |
| --- | --- |

—

ex 0709 99 90;

ex 0710 80 95

70

70

(Produse alimentare — legume proaspete, refrigerate sau congelate)

| — | Fasole verde lungă
  (Vigna unguiculata spp. sesquipedalis) |
| --- | --- |

—

Fasole verde lungă

(Vigna unguiculata spp. sesquipedalis)

| — | ex 0708 20 00;
  ex 0710 22 00 |
| --- | --- |

—

ex 0708 20 00;

ex 0710 22 00

10

10

Republica Dominicană (DO)

Reziduuri de pesticide analizate prin metode multireziduale bazate pe GC-MS și LC-MS sau prin metode monoreziduale (6)

20

| — | Ardei (dulce și altul decât ardeiul dulce) (Capsicum spp.) |
| --- | --- |

—

Ardei (dulce și altul decât ardeiul dulce) (Capsicum spp.)

| — | 0709 60 10;
  ex 0709 60 99 |
| --- | --- |

—

0709 60 10;

ex 0709 60 99

20

(Produse alimentare — legume proaspete, refrigerate sau congelate)

| — | 0710 80 51;
  ex 0710 80 59 |
| --- | --- |

—

0710 80 51;

ex 0710 80 59

20

| — | Portocale (proaspete sau uscate) |
| --- | --- |

—

Portocale (proaspete sau uscate)

| — | 0805 10 20;
  0805 10 80 |
| --- | --- |

—

0805 10 20;

0805 10 80

Egipt (EG)

Reziduuri de pesticide analizate prin metode multireziduale bazate pe GC-MS și LC-MS sau prin metode monoreziduale (7)

10

| — | Căpșuni (proaspete) |
| --- | --- |

—

Căpșuni (proaspete)

| — | 0810 10 00 |
| --- | --- |

—

(Produse alimentare)

Ardei (dulce și altul decât ardeiul dulce) (Capsicum spp.)

(Produse alimentare — proaspete, refrigerate sau congelate)

0709 60 10;

ex 0709 60 99;

20

Egipt (EG)

Reziduuri de pesticide analizate prin metode multireziduale bazate pe GC-MS și LC-MS sau prin metode monoreziduale (8)

10

0710 80 51;

ex 0710 80 59

20

Frunze de betel (Piper betle L.)

(Produse alimentare)

ex 1404 90 00

10

India (IN)

Salmonella (9)

10

| — | Capsicum annuum, întreg |
| --- | --- |

—

Capsicum annuum, întreg

| — | 0904 21 10 |
| --- | --- |

—

India (IN)

Aflatoxine

10

| — | Capsicum annuum, măcinat sau pulverizat |
| --- | --- |

—

Capsicum annuum, măcinat sau pulverizat

| — | ex 0904 22 00 |
| --- | --- |

—

ex 0904 22 00

10

| — | Fructe uscate din genul Capsicum, întregi, altele decât ardeiul dulce (Capsicum annuum) |
| --- | --- |

—

Fructe uscate din genul Capsicum, întregi, altele decât ardeiul dulce (Capsicum annuum)

| — | 0904 21 90 |
| --- | --- |

—

| — | Nucșoară

  (Myristica fragrans) |
| --- | --- |

—

Nucșoară

(Myristica fragrans)

| — | 0908 11 00;
  0908 12 00 |
| --- | --- |

—

0908 11 00;

0908 12 00

(Produse alimentare — mirodenii uscate)

Enzime, enzime preparate

(Hrană pentru animale și produse alimentare)

3507

India (IN)

Cloramfenicol

50

| — | Nucșoară

  (Myristica fragrans) |
| --- | --- |

—

Nucșoară

(Myristica fragrans)

| — | 0908 11 00;
  0908 12 00 |
| --- | --- |

—

0908 11 00;

0908 12 00

Indonezia (ID)

Aflatoxine

20

(Produse alimentare — mirodenii uscate)

| — | Mazăre cu păstaie (necurățată) |
| --- | --- |

—

Mazăre cu păstaie (necurățată)

| — | ex 0708 10 00 |
| --- | --- |

—

ex 0708 10 00

40

Kenya (KE)

Reziduuri de pesticide analizate prin metode multireziduale bazate pe GC-MS și LC-MS sau prin metode monoreziduale (10)

10

| — | Fasole cu păstaie (necurățată) |
| --- | --- |

—

Fasole cu păstaie (necurățată)

| — | ex 0708 20 00 |
| --- | --- |

—

ex 0708 20 00

40

(Produse alimentare — proaspete sau refrigerate)

Mentă

(Produse alimentare — plante aromatice în stare proaspătă sau refrigerată)

ex 1211 90 86

30

Maroc (MA)

Reziduuri de pesticide analizate prin metode multireziduale bazate pe GC-MS și LC-MS sau prin metode monoreziduale (11)

10

Fasole uscată

(Produse alimentare)

0713 39 00

Nigeria (GN)

Reziduuri de pesticide analizate prin metode multireziduale bazate pe GC-MS și LC-MS sau prin metode monoreziduale (12)

50

Struguri de masă

(Produse alimentare — proaspete)

0806 10 10

Peru (PE)

Reziduuri de pesticide (13)

10

Semințe de pepene verde (Egusi, Citrullus lanatus) și produse derivate

ex 1207 70 00;

ex 1106 30 90;

ex 2008 99 99

10

30

50

Sierra Leone (SL)

Aflatoxine

50

(Produse alimentare)

| — | Arahide, în coajă |
| --- | --- |

—

Arahide, în coajă

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

Sudan (SD)

Aflatoxine

50

| — | Arahide, decojite |
| --- | --- |

—

Arahide, decojite

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

| — | Unt de arahide |
| --- | --- |

—

Unt de arahide

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

| — | Arahide, altfel preparate sau conservate |
| --- | --- |

—

Arahide, altfel preparate sau conservate

| — | 2008 11 91;
  2008 11 96;
  2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 91;

2008 11 96;

2008 11 98

(Hrană pentru animale și produse alimentare)

Ardei (altul decât ardeiul dulce) (Capsicum spp.)

(Produse alimentare –proaspete sau refrigerate)

ex 0709 60 99

20

Thailanda (TH)

Reziduuri de pesticide analizate prin metode multireziduale bazate pe GC-MS și LC-MS sau prin metode monoreziduale (14)

10

Frunze de betel (Piper betle L.)

(Produse alimentare)

ex 1404 90 00

10

Thailanda (TH)

Salmonella (9)

10

| — | Frunze de coriandru |
| --- | --- |

—

Frunze de coriandru

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

ex 0709 99 90

72

Thailanda (TH)

Salmonella (9)

10

| — | Busuioc (sfânt, dulce) |
| --- | --- |

—

Busuioc (sfânt, dulce)

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

ex 1211 90 86

20

| — | Mentă |
| --- | --- |

—

Mentă

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

ex 1211 90 86

30

(Produse alimentare — plante aromatice în stare proaspătă sau refrigerată)

| — | Frunze de coriandru |
| --- | --- |

—

Frunze de coriandru

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

ex 0709 99 90

72

Thailanda (TH)

Reziduuri de pesticide analizate prin metode multireziduale bazate pe GC-MS și LC-MS sau prin metode monoreziduale (15)

10

| — | Busuioc (sfânt, dulce) |
| --- | --- |

—

Busuioc (sfânt, dulce)

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

ex 1211 90 86

20

(Produse alimentare — plante aromatice în stare proaspătă sau refrigerată)

| — | Fasole verde lungă
  (Vigna unguiculata spp. sesquipedalis) |
| --- | --- |

—

Fasole verde lungă

(Vigna unguiculata spp. sesquipedalis)

| — | ex 0708 20 00;
  ex 0710 22 00 |
| --- | --- |

—

ex 0708 20 00;

ex 0710 22 00

10

10

Thailanda (TH)

Reziduuri de pesticide analizate prin metode multireziduale bazate pe GC-MS și LC-MS sau prin metode monoreziduale (15)

20

| — | Vinete |
| --- | --- |

—

Vinete

| — | 0709 30 00;
  ex 0710 80 95 |
| --- | --- |

—

0709 30 00;

ex 0710 80 95

72

(Produse alimentare — legume proaspete, refrigerate sau congelate)

Caise uscate

(Produse alimentare)

0813 10 00

Turcia (TR)

Sulfiți (16)

10

| — | Ardei dulci (Capsicum annuum) |
| --- | --- |

—

Ardei dulci (Capsicum annuum)

| — | 0709 60 10;
  0710 80 51 |
| --- | --- |

—

0709 60 10;

0710 80 51

Turcia (TR)

Reziduuri de pesticide analizate prin metode multireziduale bazate pe GC-MS și LC-MS sau prin metode monoreziduale (17)

10

(Produse alimentare — legume proaspete, refrigerate sau congelate)

Frunze de viță-de-vie

(Produse alimentare)

ex 2008 99 99

11; 19

Turcia (TR)

Reziduuri de pesticide analizate prin metode multireziduale bazate pe GC-MS și LC-MS sau prin metode monoreziduale (18)

10

Struguri uscați (stafide)

(Produse alimentare)

0806 20

Uzbekistan (UZ)

Ochratoxina A

50

| — | Frunze de coriandru |
| --- | --- |

—

Frunze de coriandru

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

ex 0709 99 90

72

Vietnam (VN)

Reziduuri de pesticide analizate prin metode multireziduale bazate pe GC-MS și LC-MS sau prin metode monoreziduale (19)

20

| — | Busuioc (sfânt, dulce) |
| --- | --- |

—

Busuioc (sfânt, dulce)

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

ex 1211 90 86

20

| — | Mentă |
| --- | --- |

—

Mentă

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

ex 1211 90 86

30

| — | Pătrunjel |
| --- | --- |

—

Pătrunjel

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

ex 0709 99 90

40

(Produse alimentare — plante aromatice în stare proaspătă sau refrigerată)

| — | Bame |
| --- | --- |

—

Bame

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

ex 0709 99 90

20

Vietnam (VN)

Reziduuri de pesticide analizate prin metode multireziduale bazate pe GC-MS și LC-MS sau prin metode monoreziduale (19)

20

| — | Ardei (altul decât ardeiul dulce) (Capsicum spp.) |
| --- | --- |

—

Ardei (altul decât ardeiul dulce) (Capsicum spp.)

| — | ex 0709 60 99 |
| --- | --- |

—

ex 0709 60 99

20

(Produse alimentare — proaspete sau refrigerate)

---

(1)  În cazul în care numai anumite produse de la orice cod NC trebuie să fie examinate și nu există nicio subdiviziune specifică a codului respectiv în nomenclatura mărfurilor, codul NC este marcat cu «ex».

1

(2)  Specii de Brassica oleracea L. convar. Botrytis (L) Alef var. Italica Plenck, cultivar alboglabra. Cunoscute, de asemenea, sub denumirile de «Kai Lan», «Gai Lan», «Gailan», «Kailan», «Chinese bare Jielan».

2

Brassica oleracea

(3)  În particular, reziduuri de: clorfenapir, fipronil [sumă de fipronil și metabolit sulfonă (MB46136) exprimată în fipronil], carbendazim și benomil (sumă de benomil și carbendazim exprimată în carbendazim), acetamiprid, dimetomorf și propiconazol.

3

(4)  În particular, reziduuri de: triazofos, triadimefon și triadimenol (sumă de triadimefon și triadimenol), paration-metil (sumă de paration-metil și paraoxon-metil exprimată în paration-metil), fentoat, metidation.

4

(5)  În particular, reziduuri de: buprofezin, imidacloprid, fenvalerat și esfenvalerat (sumă de izomeri RS și SR); profenofos; trifluralin; triazofos; triadimefon și triadimenol (sumă de triadimefon și triadimenol), cipermetrin [cipermetrin, inclusiv alte amestecuri ale izomerilor constituenți (sumă de izomeri)].

5

(6)  În particular, reziduuri de: amitraz (amitraz, inclusiv metaboliții care conțin fracțiunea 2,4-dimetilanilină exprimați în amitraz), acefat, aldicarb (sumă de aldicarb, sulfoxidul și sulfona acestuia exprimată în aldicarb), carbendazim și benomil (sumă de benomil și carbendazim exprimată în carbendazim), clorfenapir, clorpirifos, ditiocarbamați (ditiocarbamați exprimați în CS2, inclusiv maneb, mancozeb, metiram, propineb, tiram și ziram), diafentiuron, diazinon, diclorvos, dicofol (sumă de izomeri p, p′ și o,p′), dimetoat (sumă de dimetoat și ometoat exprimată în dimetoat), endosulfan (sumă de izomeri alfa și beta și endosulfan sulfat exprimată în endosulfan), fenamidon, imidacloprid, malation (sumă de malation și malaoxon exprimată în malation), metamidofos, metiocarb (sumă de metiocarb și metiocarb-sulfoxid și sulfonă exprimată în metiocarb), metomil și tiodicarb (sumă de metomil și tiodicarb exprimată în metomil), monocrotofos, oxamil, profenofos, propiconazol, tiabendazol, tiacloprid.

6

(7)  În particular, reziduuri de: carbendazim și benomil (sumă de benomil și carbendazim exprimată în carbendazim), ciflutrin [ciflutrin, inclusiv alte amestecuri ale izomerilor constituenți (sumă de izomeri)], ciprodinil, diazinon, dimetoat (sumă de dimetoat și ometoat exprimată în dimetoat), etion, fenitrotion, fenpropatrin, fludioxonil, hexaflumuron, lambda-cihalotrin, metiocarb (sumă de metiocarb și metiocarb-sulfoxid și sulfonă exprimată în metiocarb), metomil și tiodicarb (sumă de metomil și tiodicarb exprimată în metomil), oxamil, fentoat, tiofanat-metil.

7

(8)  În particular, reziduuri de: carbofuran (sumă de carbofuran și 3-hidroxi-carbofuran exprimată în carbofuran), clorpirifos, cipermetrin [cipermetrin, inclusiv alte amestecuri ale izomerilor constituenți (sumă de izomeri)], ciproconazol, dicofol (sumă de izomeri p, p′ și o,p′), difenoconazol, dinotefuran, etion, flusilazol, folpet, procloraz (sumă de procloraz și metaboliții acestuia care conțin radicalul 2,4,6-triclorofenol exprimată în procloraz), profenofos, propiconazol, tiofanat-metil și triforin.

8

(9)  Metoda de referință EN/ISO 6579 sau o metodă validată în raport cu aceasta, astfel cum se menționează la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 2073/2005 al Comisiei (JO L 338, 22.12.2005, p. 1).

9

(10)  În particular, reziduuri de: dimetoat (sumă de dimetoat și ometoat exprimată în dimetoat), clorpirifos, acefat, metamidofos, metomil și tiodicarb (sumă de metomil și tiodicarb exprimată în metomil), diafentiuron, indoxacarb ca sumă a izomerilor S și R.

10

(11)  În particular, reziduuri de: clorpirifos, cipermetrin [cipermetrin, inclusiv alte amestecuri ale izomerilor constituenți (sumă de izomeri)], dimetoat (sumă de dimetoat și ometoat exprimată în dimetoat), endosulfan (sumă de izomeri alfa și beta și endosulfan sulfat exprimată în endosulfan), hexaconazol, paration-metil (sumă de paration-metil și paraoxon-metil exprimată în paration-metil), metomil și tiodicarb (sumă de metomil și tiodicarb exprimată în metomil), flutriafol, carbendazim și benomil (sumă de benomil și carbendazim exprimată în carbendazim), flubendiamidă, miclobutanil, malation (sumă de malation și malaoxon exprimată în malation).

11

(12)  În particular, reziduuri de diclorvos.

12

(13)  În special, reziduuri de diniconazol, etefon, metomil și tiodicarb (sumă de metomil și tiodicarb exprimată în metomil).

13

(14)  În particular, reziduuri de: carbofuran (sumă de carbofuran și 3-hidroxi-carbofuran exprimată în carbofuran), metomil și tiodicarb (sumă de metomil și tiodicarb exprimată în metomil), dimetoat (sumă de dimetoat și ometoat exprimată în dimetoat), triazofos, malation (sumă de malation și malaoxon exprimată în malation), profenofos, protiofos, etion, carbendazim și benomil (sumă de benomil și carbendazim exprimată în carbendazim), triforin, procimidon, formetanat: sumă de formetanat și sărurile sale exprimată în formetanat (hidroclorid).

14

(15)  În particular, reziduuri de: acefat, carbaril, carbendazim și benomil (sumă de benomil și carbendazim exprimată în carbendazim), carbofuran (sumă de carbofuran și 3-hidroxi-carbofuran exprimată în carbofuran), clorpirifos, clorpirifos-metil, dimetoat (sumă de dimetoat și ometoat exprimată în dimetoat), etion, malation (sumă de malation și malaoxon exprimată în malation), metalaxil și metalaxil-M [metalaxil, inclusiv alte amestecuri de izomeri constituenți, inclusiv metalaxil-M (suma izomerilor)], metamidofos, metomil și tiodicarb (sumă de metomil și tiodicarb exprimată în metomil), monocrotofos, profenofos, protiofos, quinalfos, triadimefon și triadimenol (sumă de triadimefon și triadimenol), triazofos, dicrotofos, EPN, triforin.

15

(16)  Metode de referință: EN 1988-1:1998, EN 1988-2:1998 sau ISO 5522:1981.

16

(17)  În particular, reziduuri de: metomil și tiodicarb (sumă de metomil și tiodicarb exprimată în metomil), oxamil, carbendazim și benomil (sumă de benomil și carbendazim exprimată în carbendazim), clofentezin, diafentiuron, dimetoat (sumă de dimetoat și ometoat exprimată în dimetoat), formetanat: sumă de formetanat și sărurile sale exprimată în formetanat (hidroclorid), malation (sumă de malation și malaoxon exprimată în malation), procimidon, tetradifon, tiofanat-metil.

17

(18)  În particular, reziduuri de: azoxistrobin, boscalid, clorpirifos, ditiocarbamați (ditiocarbamați exprimați în CS2, inclusiv maneb, mancozeb, metiram, propineb, tiram și ziram), endosulfan (sumă de izomeri alfa și beta și endosulfan sulfat exprimată în endosulfan), kresoxim-metil, lambda-cihalotrin, metalaxil și metalaxil-M [metalaxil, inclusiv alte amestecuri de izomeri constituenți, inclusiv metalaxil-M (suma izomerilor)], metoxifenozid, metrafenonă, miclobutanil, penconazol, piraclostrobin, pirimetanil, triadimefon și triadimenol (sumă de triadimefon și triadimenol), trifloxistrobin.

18

(19)  În particular, reziduuri de: carbofuran (sumă de carbofuran și 3-hidroxi-carbofuran exprimată în carbofuran), carbendazim și benomil (sumă de benomil și carbendazim exprimată în carbendazim), clorpirifos, profenofos, permetrin (sumă de izomeri), hexaconazol, difenoconazol, propiconazol, fipronil [sumă de fipronil și metabolitul sulfonă (MB46136) exprimată în fipronil], propargit, flusilazol, fentoat, cipermetrin [cipermetrin, inclusiv alte amestecuri ale izomerilor constituenți (sumă de izomeri)], metomil și tiodicarb (sumă de metomil și tiodicarb exprimată în metomil), quinalfos, pencicuron, metidation, dimetoat (sumă de dimetoat și ometoat exprimată în dimetoat), fenbuconazol.”

19

---

| 28.6.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 190/63 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 190/63

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 719/2014 AL COMISIEI

din 27 iunie 2014

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în sectorul fructelor și legumelor și în sectorul fructelor și legumelor procesate (2), în special articolul 136 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.

| (2) | Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(2)

Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 27 iunie 2014.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Jerzy PLEWA

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Codul NC | Codul țării terțe (1) | Valoarea forfetară de import |
| 0702 00 00 | MK | 66,2 |
| TR | 54,6 |
| ZZ | 60,4 |
| 0707 00 05 | MK | 32,3 |
| TR | 74,4 |
| ZZ | 53,4 |
| 0709 93 10 | TR | 108,4 |
| ZZ | 108,4 |
| 0805 50 10 | AR | 114,3 |
| BO | 130,6 |
| TR | 125,4 |
| ZA | 112,8 |
| ZZ | 120,8 |
| 0808 10 80 | AR | 105,8 |
| BR | 86,3 |
| CL | 103,9 |
| NZ | 132,3 |
| US | 146,5 |
| ZA | 127,4 |
| ZZ | 117,0 |
| 0809 10 00 | TR | 220,7 |
| ZZ | 220,7 |
| 0809 29 00 | TR | 301,6 |
| ZZ | 301,6 |

(EUR/100 kg)

Codul NC

Codul țării terțe (1)

Valoarea forfetară de import

0702 00 00

MK

66,2

TR

54,6

ZZ

60,4

0707 00 05

MK

32,3

TR

74,4

ZZ

53,4

0709 93 10

TR

108,4

ZZ

108,4

0805 50 10

AR

114,3

BO

130,6

TR

125,4

ZA

112,8

ZZ

120,8

0808 10 80

AR

105,8

BR

86,3

CL

103,9

NZ

132,3

US

146,5

ZA

127,4

ZZ

117,0

0809 10 00

TR

220,7

ZZ

220,7

0809 29 00

TR

301,6

ZZ

301,6

---

(1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.

---

| 28.6.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 190/65 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 190/65

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 720/2014 AL COMISIEI

din 27 iunie 2014

privind atribuirea drepturilor de import pentru cererile depuse pentru perioada 1 iulie 2014-30 iunie 2015 în cadrul contingentului tarifar deschis prin Regulamentul (CE) nr. 431/2008 pentru carnea de vită și mânzat congelată

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1), în special articolul 188 alineatele (1) și (3),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 431/2008 al Comisiei (2) a deschis un contingent tarifar pentru importul de produse din sectorul cărnii de vită și mânzat. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 431/2008 al Comisiei (2) a deschis un contingent tarifar pentru importul de produse din sectorul cărnii de vită și mânzat.

| (2) | Cantitățile specificate în cererile pentru drepturi de import depuse pentru perioada 1 iulie 2014-30 iunie 2015 sunt superioare cantităților disponibile. Prin urmare, este necesar să se determine în ce măsură pot fi acordate drepturile de import, prin stabilirea coeficienților de alocare ce trebuie aplicați cantităților solicitate, în conformitate cu articolul 6 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 al Comisiei (3), coroborat cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(2)

Cantitățile specificate în cererile pentru drepturi de import depuse pentru perioada 1 iulie 2014-30 iunie 2015 sunt superioare cantităților disponibile. Prin urmare, este necesar să se determine în ce măsură pot fi acordate drepturile de import, prin stabilirea coeficienților de alocare ce trebuie aplicați cantităților solicitate, în conformitate cu articolul 6 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 al Comisiei (3), coroborat cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul respectiv.

| (3) | Pentru a se asigura o gestionare eficace a procedurii de acordare a drepturilor de import, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare imediat după publicare, |
| --- | --- |

(3)

Pentru a se asigura o gestionare eficace a procedurii de acordare a drepturilor de import, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare imediat după publicare,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Cererilor pentru drepturi de import aferente contingentului cu numărul de ordine 09.4003 și depuse pentru perioada 1 iulie 2014-30 iunie 2015 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 431/2008 li se aplică un coeficient de alocare de 27,09851 %.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 28 iunie 2014.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 27 iunie 2014.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Jerzy PLEWA

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 431/2008 al Comisiei din 19 mai 2008 privind deschiderea și modul de gestionare a unui contingent tarifar de import pentru carnea de animale din specia bovine, congelată, clasificată la codul NC 0202 și pentru produsele clasificate la codul NC 0206 29 91 (JO L 130, 20.5.2008, p. 3).

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 al Comisiei din 31 august 2006 de stabilire a normelor comune pentru administrarea contingentelor tarifare de import pentru produsele agricole gestionate printr-un sistem de licențe de import (JO L 238, 1.9.2006, p. 13).

3

---

DECIZII

| 28.6.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 190/66 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 190/66

---

DECIZIA CONSILIULUI

din 20 iunie 2014

de abrogare a Deciziei 2010/282/UE privind existența unui deficit excesiv în Austria

(2014/404/UE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 126 alineatul (12),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | La 2 decembrie 2009, în urma unei recomandări a Comisiei, Consiliul a decis, prin Decizia 2010/282/UE (1), că în Austria există un deficit excesiv. Consiliul a constatat că deficitul public planificat pentru 2009 era de 3,9 % din PIB, situându-se astfel peste valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat, în timp ce datoria publică brută era prevăzută să atingă 68,2 % din PIB în 2009, fiind astfel peste valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat. Deficitul și datoria publice pentru 2009 au fost ulterior revizuite, atingând 5,5 % din PIB și, respectiv, 116,4 % din PIB. |
| --- | --- |

(1)

La 2 decembrie 2009, în urma unei recomandări a Comisiei, Consiliul a decis, prin Decizia 2010/282/UE (1), că în Austria există un deficit excesiv. Consiliul a constatat că deficitul public planificat pentru 2009 era de 3,9 % din PIB, situându-se astfel peste valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat, în timp ce datoria publică brută era prevăzută să atingă 68,2 % din PIB în 2009, fiind astfel peste valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat. Deficitul și datoria publice pentru 2009 au fost ulterior revizuite, atingând 5,5 % din PIB și, respectiv, 116,4 % din PIB.

| (2) | La 2 decembrie 2009, în conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din tratat și cu articolul 3 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (2), Consiliul, pe baza unei recomandări a Comisiei, a adresat o recomandare Austriei în vederea soluționării situației de deficit excesiv până cel târziu în 2013. Recomandarea Consiliului a fost făcută publică. |
| --- | --- |

(2)

La 2 decembrie 2009, în conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din tratat și cu articolul 3 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (2), Consiliul, pe baza unei recomandări a Comisiei, a adresat o recomandare Austriei în vederea soluționării situației de deficit excesiv până cel târziu în 2013. Recomandarea Consiliului a fost făcută publică.

| (3) | În conformitate cu articolul 4 din Protocolul privind procedura aplicabilă deficitelor excesive anexat tratatelor, Comisia furnizează datele necesare pentru punerea în aplicare a procedurii. În cadrul aplicării respectivului protocol, statele membre trebuie să notifice date privind deficitele și datoriile publice și alte variabile conexe de două ori pe an, înainte de 1 aprilie și înainte de 1 octombrie, în conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 479/2009 al Consiliului (3). |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu articolul 4 din Protocolul privind procedura aplicabilă deficitelor excesive anexat tratatelor, Comisia furnizează datele necesare pentru punerea în aplicare a procedurii. În cadrul aplicării respectivului protocol, statele membre trebuie să notifice date privind deficitele și datoriile publice și alte variabile conexe de două ori pe an, înainte de 1 aprilie și înainte de 1 octombrie, în conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 479/2009 al Consiliului (3).

| (4) | Atunci când analizează dacă ar trebui abrogată o decizie privind existența unui deficit excesiv, Consiliul urmează să ia o decizie pe baza datelor notificate. În plus, o decizie privind existența unui deficit excesiv ar trebui să fie abrogată numai în cazul în care previziunile Comisiei indică faptul că deficitul nu va depăși valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat în perioada analizată în previziuni (4). |
| --- | --- |

(4)

Atunci când analizează dacă ar trebui abrogată o decizie privind existența unui deficit excesiv, Consiliul urmează să ia o decizie pe baza datelor notificate. În plus, o decizie privind existența unui deficit excesiv ar trebui să fie abrogată numai în cazul în care previziunile Comisiei indică faptul că deficitul nu va depăși valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat în perioada analizată în previziuni (4).

| (5) | Pe baza datelor furnizate de Comisie (Eurostat) în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 479/2009, ca urmare a notificării primite din partea Austriei în aprilie 2014, pe baza Programului de stabilitate pentru perioada 2014-2018 și pe baza previziunilor din primăvara 2014 ale serviciilor Comisiei, sunt întemeiate următoarele concluzii:






  — | După atingerea vârfului de 4,5 % din PIB în 2010, în 2011 deficitul public al Austriei scăzuse la 2,5 %, prin urmare sub valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Această îmbunătățire, comparativ cu rezultatele bugetare planificate inițial, a fost asociată parțial cu recunoașterea măsurilor de cheltuieli publice pentru recapitalizarea „băncii rele” KA Finanz (aproximativ 0,4 % din PIB) în conturile publice pentru 2012, când efectele rezultate au fost confirmate pe baza situațiilor financiare ale băncii. Într-o măsură mai mică, scăderea deficitului s-a datorat reducerii cheltuielilor publice planificate la toate nivelurile administrației, precum și condițiilor economice mai favorabile, care au dus la o creștere a veniturilor mai mare decât cea preconizată. În 2012, în contrast atât cu previziunile de la nivel național, cât și cu previziunile Comisiei, la 2,6 % din PIB, deficitul public a continuat să se situeze sub 3 % din PIB. Totuși, date fiind riscurile care persistau în legătură cu eventuale noi operațiuni de redresare a sectorului financiar, care ar fi condus la un deficit de peste 3 % din PIB în anii următori, Comisia nu a recomandat abrogarea timpurie a PDE. Respectivele riscuri s-au materializat însă doar parțial, iar pentru 2013 Austria a notificat un deficit de 1,5 % din PIB. Această nouă scădere a deficitului s-a datorat în mare măsură dimensiunii neașteptate a măsurilor cu caracter excepțional care au implicat vânzarea spectrului de frecvențe pentru telefonia mobilă, reprezentând aproape 0,6 % din PIB. |
| --- | --- | --- |

(5)

Pe baza datelor furnizate de Comisie (Eurostat) în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 479/2009, ca urmare a notificării primite din partea Austriei în aprilie 2014, pe baza Programului de stabilitate pentru perioada 2014-2018 și pe baza previziunilor din primăvara 2014 ale serviciilor Comisiei, sunt întemeiate următoarele concluzii:

—

După atingerea vârfului de 4,5 % din PIB în 2010, în 2011 deficitul public al Austriei scăzuse la 2,5 %, prin urmare sub valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Această îmbunătățire, comparativ cu rezultatele bugetare planificate inițial, a fost asociată parțial cu recunoașterea măsurilor de cheltuieli publice pentru recapitalizarea „băncii rele” KA Finanz (aproximativ 0,4 % din PIB) în conturile publice pentru 2012, când efectele rezultate au fost confirmate pe baza situațiilor financiare ale băncii. Într-o măsură mai mică, scăderea deficitului s-a datorat reducerii cheltuielilor publice planificate la toate nivelurile administrației, precum și condițiilor economice mai favorabile, care au dus la o creștere a veniturilor mai mare decât cea preconizată. În 2012, în contrast atât cu previziunile de la nivel național, cât și cu previziunile Comisiei, la 2,6 % din PIB, deficitul public a continuat să se situeze sub 3 % din PIB. Totuși, date fiind riscurile care persistau în legătură cu eventuale noi operațiuni de redresare a sectorului financiar, care ar fi condus la un deficit de peste 3 % din PIB în anii următori, Comisia nu a recomandat abrogarea timpurie a PDE. Respectivele riscuri s-au materializat însă doar parțial, iar pentru 2013 Austria a notificat un deficit de 1,5 % din PIB. Această nouă scădere a deficitului s-a datorat în mare măsură dimensiunii neașteptate a măsurilor cu caracter excepțional care au implicat vânzarea spectrului de frecvențe pentru telefonia mobilă, reprezentând aproape 0,6 % din PIB.

| — | Programul de stabilitate pentru perioada 2014-2018, adoptat de guvernul austriac la 29 aprilie 2014, prevede o creștere a deficitului public până la 2,7 % din PIB în 2014, iar apoi o scădere până la 1,4 % din PIB în 2015. Previziunile serviciilor Comisiei din primăvara 2014 preconizează un deficit de 2,8 % din PIB în 2014 și de 1,5 % din PIB în 2015. Astfel, deficitul ar trebui să rămână sub valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat pe perioada analizată în previziuni. În plus, în cadrul Regulamentului (UE) nr. 473/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (5), guvernul a anunțat și a confirmat, într-o scrisoare adresată Comisiei, o serie de economii suplimentare și venituri mai mari pe care Comisia le-a evaluat la 0,2 % din PIB având ca obiectiv evitarea unei devieri semnificative planificate de la traiectoria de ajustare impusă în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu (OTM). |
| --- | --- |

—

Programul de stabilitate pentru perioada 2014-2018, adoptat de guvernul austriac la 29 aprilie 2014, prevede o creștere a deficitului public până la 2,7 % din PIB în 2014, iar apoi o scădere până la 1,4 % din PIB în 2015. Previziunile serviciilor Comisiei din primăvara 2014 preconizează un deficit de 2,8 % din PIB în 2014 și de 1,5 % din PIB în 2015. Astfel, deficitul ar trebui să rămână sub valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat pe perioada analizată în previziuni. În plus, în cadrul Regulamentului (UE) nr. 473/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (5), guvernul a anunțat și a confirmat, într-o scrisoare adresată Comisiei, o serie de economii suplimentare și venituri mai mari pe care Comisia le-a evaluat la 0,2 % din PIB având ca obiectiv evitarea unei devieri semnificative planificate de la traiectoria de ajustare impusă în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu (OTM).

| — | Creșterea deficitului public în 2014 este cauzată de instituirea unui vehicul de gestionare a activelor (entitate însărcinată cu lichidarea, Abbaueinheit) în vederea lichidării activelor depreciate ale Hypo Alpe Adria. Impactul instituirii entității însărcinate cu lichidarea Hypo Alpe Adria este estimat de către un grup de experți alcătuit din consultanți externi numiți de guvern la o sumă de până la 4 miliarde EUR (1,2 % din PIB), care include efectul unei infuzii de capital în valoare de 750 de milioane de euro, realizată deja în 2014. Înregistrarea finală a acestui impact care crește deficitul va depinde de o evaluare independentă a calității activelor Hypo Alpe Adria, care va avea loc mai târziu, în cursul acestui an, pentru a permite evaluarea de către Eurostat a efectului statistic al acestei operațiuni. Evaluarea actuală realizată de grupul de experți pare să fie caracterizată de un grad rezonabil de prudență și, prin urmare, poate fi considerată plauzibilă. Totuși, nu se poate exclude ipoteza ca această operațiune să aibă un impact mai mare asupra deficitului. Aceasta reprezintă principalul risc de evoluție negativă a deficitului preconizat pentru 2014. În același timp, luând în considerare și măsurile discreționare suplimentare anunțate de guvern după publicarea previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara 2014, care ar trebui să ducă la o reducere și mai mare a deficitului global, riscurile pentru deficitul din 2014 par în general echilibrate. |
| --- | --- |

—

Creșterea deficitului public în 2014 este cauzată de instituirea unui vehicul de gestionare a activelor (entitate însărcinată cu lichidarea, Abbaueinheit) în vederea lichidării activelor depreciate ale Hypo Alpe Adria. Impactul instituirii entității însărcinate cu lichidarea Hypo Alpe Adria este estimat de către un grup de experți alcătuit din consultanți externi numiți de guvern la o sumă de până la 4 miliarde EUR (1,2 % din PIB), care include efectul unei infuzii de capital în valoare de 750 de milioane de euro, realizată deja în 2014. Înregistrarea finală a acestui impact care crește deficitul va depinde de o evaluare independentă a calității activelor Hypo Alpe Adria, care va avea loc mai târziu, în cursul acestui an, pentru a permite evaluarea de către Eurostat a efectului statistic al acestei operațiuni. Evaluarea actuală realizată de grupul de experți pare să fie caracterizată de un grad rezonabil de prudență și, prin urmare, poate fi considerată plauzibilă. Totuși, nu se poate exclude ipoteza ca această operațiune să aibă un impact mai mare asupra deficitului. Aceasta reprezintă principalul risc de evoluție negativă a deficitului preconizat pentru 2014. În același timp, luând în considerare și măsurile discreționare suplimentare anunțate de guvern după publicarea previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara 2014, care ar trebui să ducă la o reducere și mai mare a deficitului global, riscurile pentru deficitul din 2014 par în general echilibrate.

| — | Soldul structural, și anume soldul public ajustat în funcție de ciclul economic și fără măsuri cu caracter excepțional și alte măsuri temporare, s-a îmbunătățit, în medie, cu aproximativ 0,7 % din PIB în fiecare an între 2011 și 2013, în conformitate cu recomandările Consiliului. Conform previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara 2014, evaluarea versiunii actualizate a proiectului de plan bugetar prezentată la 29 aprilie 2014 și a măsurilor suplimentare anunțate de guvern la 12 mai 2014, se prevede ca soldul structural să se îmbunătățească ușor în 2014. În acest context, se pare că, în prezent, se înregistrează un decalaj de 0,5 % din PIB față de ajustarea necesară a soldului structural pentru atingerea OTM în 2014, ceea ce sugerează necesitatea de a consolida măsurile bugetare în vederea asigurării conformității depline cu componenta preventivă a Pactului de stabilitate și creștere, având în vedere riscul emergent al unei devieri importante de la traiectoria de ajustare impusă. |
| --- | --- |

—

Soldul structural, și anume soldul public ajustat în funcție de ciclul economic și fără măsuri cu caracter excepțional și alte măsuri temporare, s-a îmbunătățit, în medie, cu aproximativ 0,7 % din PIB în fiecare an între 2011 și 2013, în conformitate cu recomandările Consiliului. Conform previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara 2014, evaluarea versiunii actualizate a proiectului de plan bugetar prezentată la 29 aprilie 2014 și a măsurilor suplimentare anunțate de guvern la 12 mai 2014, se prevede ca soldul structural să se îmbunătățească ușor în 2014. În acest context, se pare că, în prezent, se înregistrează un decalaj de 0,5 % din PIB față de ajustarea necesară a soldului structural pentru atingerea OTM în 2014, ceea ce sugerează necesitatea de a consolida măsurile bugetare în vederea asigurării conformității depline cu componenta preventivă a Pactului de stabilitate și creștere, având în vedere riscul emergent al unei devieri importante de la traiectoria de ajustare impusă.

| — | Ponderea datoriei în PIB a crescut de la 69,2 % la 74,5 % între 2009 și 2013. Se preconizează că datoria publică brută va crește până la aproximativ 80 % din PIB în 2014, în principal din cauza includerii în datoria publică a datoriilor suportate în legătură cu transferul activelor depreciate ale grupului Hypo Alpe Adria către entitatea însărcinată cu lichidarea. |
| --- | --- |

—

Ponderea datoriei în PIB a crescut de la 69,2 % la 74,5 % între 2009 și 2013. Se preconizează că datoria publică brută va crește până la aproximativ 80 % din PIB în 2014, în principal din cauza includerii în datoria publică a datoriilor suportate în legătură cu transferul activelor depreciate ale grupului Hypo Alpe Adria către entitatea însărcinată cu lichidarea.

| (6) | Începând din 2014, care este anul următor corectării deficitului excesiv, Austria face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și creștere și ar trebui să înregistreze progrese în vederea atingerii OTM într-un ritm adecvat, inclusiv respectând criteriul de referință privind cheltuielile și realizând progrese suficiente în vederea respectării criteriului datoriei, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1a) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97. |
| --- | --- |

(6)

Începând din 2014, care este anul următor corectării deficitului excesiv, Austria face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și creștere și ar trebui să înregistreze progrese în vederea atingerii OTM într-un ritm adecvat, inclusiv respectând criteriul de referință privind cheltuielile și realizând progrese suficiente în vederea respectării criteriului datoriei, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1a) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97.

| (7) | În conformitate cu articolul 126 alineatul (12) din tratat, o decizie a Consiliului privind existența unui deficit excesiv trebuie abrogată atunci când deficitul excesiv din statul membru în cauză a fost, în opinia Consiliului, corectat. |
| --- | --- |

(7)

În conformitate cu articolul 126 alineatul (12) din tratat, o decizie a Consiliului privind existența unui deficit excesiv trebuie abrogată atunci când deficitul excesiv din statul membru în cauză a fost, în opinia Consiliului, corectat.

| (8) | Din punctul de vedere al Consiliului, deficitul excesiv în Austria a fost corectat și, în consecință, Decizia 2010/282/UE ar trebui să fie abrogată, |
| --- | --- |

(8)

Din punctul de vedere al Consiliului, deficitul excesiv în Austria a fost corectat și, în consecință, Decizia 2010/282/UE ar trebui să fie abrogată,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

În urma unei evaluări globale, rezultă că situația deficitului excesiv din Austria a fost corectată.

Articolul 2

Decizia 2010/282/UE se abrogă.

Articolul 3

Prezenta decizie se adresează Republicii Austria.

Adoptată la Luxemburg, 20 iunie 2014.

Pentru Consiliu

Președintele

G. A. HARDOUVELIS

---

(1)  Decizia 2010/282/UE a Consiliului din 2 decembrie 2009 privind existența unui deficit excesiv în Austria (JO L 125, 21.5.2010, p. 32).

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 479/2009 al Consiliului din 25 mai 2009 privind aplicarea Protocolului privind procedura aplicabilă deficitelor excesive anexat la Tratatul de instituire a Comunității Europene (JO L 145, 10.6.2009, p. 1).

3

(4)  În conformitate cu documentul intitulat „Specificații privind punerea în aplicare a Pactului de stabilitate și creștere și orientări referitoare la forma și conținutul programelor de stabilitate și de convergență”, din 3 septembrie 2012. A se vedea: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf

4

(5)  Regulamentul (UE) nr. 473/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind dispozițiile comune pentru monitorizarea și evaluarea proiectelor de planuri bugetare și pentru asigurarea corectării deficitelor excesive ale statelor membre din zona euro (JO L 140, 27.5.2013, p. 11).

5

---

| 28.6.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 190/69 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 190/69

---

DECIZIA CONSILIULUI

din 20 iunie 2014

de abrogare a Deciziei 2010/284/UE privind existența unui deficit excesiv în Republica Cehă

(2014/405/UE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 126 alineatul (12),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | La 2 decembrie 2009, în urma unei recomandări a Comisiei, Consiliul a decis, prin Decizia 2010/284/UE (1), că în Republica Cehă există un deficit excesiv. Consiliul a constatat că deficitul public al Republicii Cehe planificat pentru 2009 era de 6,6 % din PIB, situându-se astfel peste valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat, în timp ce datoria publică brută era preconizată să atingă 35,5 % din PIB în 2009, mult sub valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat. Deficitul public și datoria publică pentru 2009 au fost ulterior revizuite, atingând 5,8 % din PIB și, respectiv, 34,6 % din PIB. |
| --- | --- |

(1)

La 2 decembrie 2009, în urma unei recomandări a Comisiei, Consiliul a decis, prin Decizia 2010/284/UE (1), că în Republica Cehă există un deficit excesiv. Consiliul a constatat că deficitul public al Republicii Cehe planificat pentru 2009 era de 6,6 % din PIB, situându-se astfel peste valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat, în timp ce datoria publică brută era preconizată să atingă 35,5 % din PIB în 2009, mult sub valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat. Deficitul public și datoria publică pentru 2009 au fost ulterior revizuite, atingând 5,8 % din PIB și, respectiv, 34,6 % din PIB.

| (2) | La 2 decembrie 2009, în conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din tratat și cu articolul 3 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (2), Consiliul, pe baza unei recomandări a Comisiei, a adresat o recomandare Republicii Cehe în vederea soluționării situației de deficit excesiv până cel târziu în 2013. Recomandarea Consiliului a fost făcută publică. |
| --- | --- |

(2)

La 2 decembrie 2009, în conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din tratat și cu articolul 3 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (2), Consiliul, pe baza unei recomandări a Comisiei, a adresat o recomandare Republicii Cehe în vederea soluționării situației de deficit excesiv până cel târziu în 2013. Recomandarea Consiliului a fost făcută publică.

| (3) | În conformitate cu articolul 4 din Protocolul privind procedura aplicabilă deficitelor excesive anexat tratatelor, Comisia furnizează datele necesare pentru punerea în aplicare a procedurii. În cadrul aplicării respectivului protocol, statele membre trebuie să notifice date privind deficitele și datoriile publice și alte variabile conexe de două ori pe an, înainte de 1 aprilie și înainte de 1 octombrie, în conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 479/2009 al Consiliului (3). |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu articolul 4 din Protocolul privind procedura aplicabilă deficitelor excesive anexat tratatelor, Comisia furnizează datele necesare pentru punerea în aplicare a procedurii. În cadrul aplicării respectivului protocol, statele membre trebuie să notifice date privind deficitele și datoriile publice și alte variabile conexe de două ori pe an, înainte de 1 aprilie și înainte de 1 octombrie, în conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 479/2009 al Consiliului (3).

| (4) | Atunci când analizează dacă ar trebui abrogată o decizie privind existența unui deficit excesiv, Consiliul urmează să ia o decizie pe baza datelor notificate. În plus, o decizie privind existența unui deficit excesiv ar trebui abrogată numai în cazul în care previziunile Comisiei indică faptul că deficitul nu va depăși valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat pe perioada analizată în previziuni (4). |
| --- | --- |

(4)

Atunci când analizează dacă ar trebui abrogată o decizie privind existența unui deficit excesiv, Consiliul urmează să ia o decizie pe baza datelor notificate. În plus, o decizie privind existența unui deficit excesiv ar trebui abrogată numai în cazul în care previziunile Comisiei indică faptul că deficitul nu va depăși valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat pe perioada analizată în previziuni (4).

| (5) | Pe baza datelor furnizate de Comisie (Eurostat) în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 479/2009, ca urmare a notificării primite din partea Republicii Cehe înainte de 1 aprilie 2014 și pe baza previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara 2014, sunt întemeiate următoarele concluzii:






  — | după ce a atins un vârf de 5,8 % din PIB în 2009, deficitul public al Republicii Cehe a fost redus, atingând 1,5 % din PIB în anul 2013, care era termenul stabilit de Consiliu. Această îmbunătățire a fost determinată de măsuri de consolidare, atât pe partea de cheltuieli, cât și pe partea de venituri, în special prin majorări ale impozitelor indirecte și reducerea investițiilor publice; |
| --- | --- | --- |

(5)

Pe baza datelor furnizate de Comisie (Eurostat) în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 479/2009, ca urmare a notificării primite din partea Republicii Cehe înainte de 1 aprilie 2014 și pe baza previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara 2014, sunt întemeiate următoarele concluzii:

—

după ce a atins un vârf de 5,8 % din PIB în 2009, deficitul public al Republicii Cehe a fost redus, atingând 1,5 % din PIB în anul 2013, care era termenul stabilit de Consiliu. Această îmbunătățire a fost determinată de măsuri de consolidare, atât pe partea de cheltuieli, cât și pe partea de venituri, în special prin majorări ale impozitelor indirecte și reducerea investițiilor publice;

| — | programul de convergență pentru 2014 al Republicii Cehe estimează că deficitul public va crește la 1,8 % din PIB în 2014 și la 2,3 % din PIB în 2015, în timp ce previziunile serviciilor Comisiei din primăvara 2014 preconizează că deficitul public va atinge 1,9 % din PIB în 2014 și 2,4 % din PIB în 2015, în ipoteza menținerii politicilor actuale. Astfel, deficitul ar trebui să rămână sub valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat pe perioada analizată în previziuni; |
| --- | --- |

—

programul de convergență pentru 2014 al Republicii Cehe estimează că deficitul public va crește la 1,8 % din PIB în 2014 și la 2,3 % din PIB în 2015, în timp ce previziunile serviciilor Comisiei din primăvara 2014 preconizează că deficitul public va atinge 1,9 % din PIB în 2014 și 2,4 % din PIB în 2015, în ipoteza menținerii politicilor actuale. Astfel, deficitul ar trebui să rămână sub valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat pe perioada analizată în previziuni;

| — | soldul structural, adică soldul public ajustat în funcție de ciclul economic și fără a include măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare, s-a îmbunătățit, în medie, cu 1,4 % din PIB pe an în perioada 2010-2013. Se preconizează că se va deteriora cu 1 % din PIB în 2014 (până la — 1,1 % din PIB) și cu încă 0,8 % din PIB în 2015, în ipoteza menținerii politicilor actuale; |
| --- | --- |

—

soldul structural, adică soldul public ajustat în funcție de ciclul economic și fără a include măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare, s-a îmbunătățit, în medie, cu 1,4 % din PIB pe an în perioada 2010-2013. Se preconizează că se va deteriora cu 1 % din PIB în 2014 (până la — 1,1 % din PIB) și cu încă 0,8 % din PIB în 2015, în ipoteza menținerii politicilor actuale;

| — | ponderea datoriei în PIB a crescut cu 11,5 puncte procentuale între 2009 și 2013, atingând 46 %. În previziunile serviciilor Comisiei din primăvara 2014, se estimează că datoria publică brută va scădea temporar la 44,4 % din PIB în 2014 și va crește la 45,8 % din PIB în 2015. |
| --- | --- |

—

ponderea datoriei în PIB a crescut cu 11,5 puncte procentuale între 2009 și 2013, atingând 46 %. În previziunile serviciilor Comisiei din primăvara 2014, se estimează că datoria publică brută va scădea temporar la 44,4 % din PIB în 2014 și va crește la 45,8 % din PIB în 2015.

| (6) | Începând din 2014, care este anul următor corectării deficitului excesiv, Republica Cehă face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și creștere și ar trebui să își mențină soldul structural la sau peste obiectivul său bugetar pe termen mediu. |
| --- | --- |

(6)

Începând din 2014, care este anul următor corectării deficitului excesiv, Republica Cehă face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și creștere și ar trebui să își mențină soldul structural la sau peste obiectivul său bugetar pe termen mediu.

| (7) | În conformitate cu articolul 126 alineatul (12) din tratat, o decizie a Consiliului privind existența unui deficit excesiv urmează să fie abrogată atunci când deficitul excesiv din statul membru în cauză a fost, în opinia Consiliului, corectat. |
| --- | --- |

(7)

În conformitate cu articolul 126 alineatul (12) din tratat, o decizie a Consiliului privind existența unui deficit excesiv urmează să fie abrogată atunci când deficitul excesiv din statul membru în cauză a fost, în opinia Consiliului, corectat.

| (8) | În opinia Consiliului, deficitul excesiv din Republica Cehă a fost corectat și, în consecință, Decizia 2010/284/UE ar trebui abrogată, |
| --- | --- |

(8)

În opinia Consiliului, deficitul excesiv din Republica Cehă a fost corectat și, în consecință, Decizia 2010/284/UE ar trebui abrogată,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

În baza unei evaluări globale se concluzionează că situația de deficit excesiv din Republica Cehă a fost corectată.

Articolul 2

Decizia 2010/284/UE se abrogă.

Articolul 3

Prezenta decizie se adresează Republicii Cehe.

Adoptată la Luxemburg, 20 iunie 2014.

Pentru Consiliu

Președintele

G. A. HARDOUVELIS

---

(1)  Decizia 2010/284/UE a Consiliului din 2 decembrie 2009 privind existența unui deficit excesiv în Republica Cehă (JO L 125, 21.5.2010, p. 36).

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 479/2009 al Consiliului din 25 mai 2009 privind aplicarea Protocolului privind procedura aplicabilă deficitelor excesive anexat la Tratatul de instituire a Comunității Europene (JO L 145, 10.6.2009, p. 1).

3

(4)  În conformitate cu documentul intitulat „Specificații privind punerea în aplicare a Pactului de stabilitate și creștere și orientări referitoare la forma și conținutul programelor de stabilitate și de convergență”, din 3 septembrie 2012. A se vedea: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf.

4

---

| 28.6.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 190/71 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 190/71

---

DECIZIA CONSILIULUI

din 20 iunie 2014

de abrogare a Deciziei 2010/407/UE privind existența unui deficit excesiv în Danemarca

(2014/406/UE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 126 alineatul (12),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | La 13 iulie 2010, în urma unei recomandări a Comisiei, Consiliul a decis, prin Decizia 2010/407/UE (1), că în Danemarca există un deficit excesiv. Consiliul a constatat că, potrivit datelor comunicate de autoritățile daneze în aprilie 2010, deficitul public planificat pentru 2010 era de 5,4 % din PIB, prin urmare superior valorii de referință de 3 % din PIB prevăzute în tratat. Datoria publică brută a fost estimată la 45,1 % din PIB în 2010, cu mult sub valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat. Deficitul și datoria publică pentru 2010 au fost ulterior revizuite, atingând 2,5 % din PIB și, respectiv, 42,8 % din PIB. |
| --- | --- |

(1)

La 13 iulie 2010, în urma unei recomandări a Comisiei, Consiliul a decis, prin Decizia 2010/407/UE (1), că în Danemarca există un deficit excesiv. Consiliul a constatat că, potrivit datelor comunicate de autoritățile daneze în aprilie 2010, deficitul public planificat pentru 2010 era de 5,4 % din PIB, prin urmare superior valorii de referință de 3 % din PIB prevăzute în tratat. Datoria publică brută a fost estimată la 45,1 % din PIB în 2010, cu mult sub valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat. Deficitul și datoria publică pentru 2010 au fost ulterior revizuite, atingând 2,5 % din PIB și, respectiv, 42,8 % din PIB.

| (2) | La 13 iulie 2010, în conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din tratat și cu articolul 3 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 (2), Consiliul, pe baza unei recomandări a Comisiei, a adresat o recomandare Danemarcei în vederea soluționării situației de deficit excesiv până cel târziu în 2013. Recomandarea Consiliului a fost făcută publică. |
| --- | --- |

(2)

La 13 iulie 2010, în conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din tratat și cu articolul 3 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 (2), Consiliul, pe baza unei recomandări a Comisiei, a adresat o recomandare Danemarcei în vederea soluționării situației de deficit excesiv până cel târziu în 2013. Recomandarea Consiliului a fost făcută publică.

| (3) | În conformitate cu articolul 4 din Protocolul privind procedura aplicabilă deficitelor excesive anexat tratatelor, Comisia furnizează datele necesare pentru punerea în aplicare a procedurii. În cadrul aplicării respectivului protocol, statele membre trebuie să transmită date privind deficitele și datoriile publice și alte variabile conexe de două ori pe an, și anume înainte de 1 aprilie și înainte de 1 octombrie, în conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 479/2009 al Consiliului (3). |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu articolul 4 din Protocolul privind procedura aplicabilă deficitelor excesive anexat tratatelor, Comisia furnizează datele necesare pentru punerea în aplicare a procedurii. În cadrul aplicării respectivului protocol, statele membre trebuie să transmită date privind deficitele și datoriile publice și alte variabile conexe de două ori pe an, și anume înainte de 1 aprilie și înainte de 1 octombrie, în conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 479/2009 al Consiliului (3).

| (4) | Atunci când analizează dacă ar trebui abrogată o decizie privind existența unui deficit excesiv, Consiliul urmează să ia o decizie pe baza datelor notificate. În plus, o decizie privind existența unui deficit excesiv ar trebui abrogată numai în cazul în care previziunile Comisiei indică faptul că deficitul nu va depăși valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat pe perioada analizată în previziuni (4). |
| --- | --- |

(4)

Atunci când analizează dacă ar trebui abrogată o decizie privind existența unui deficit excesiv, Consiliul urmează să ia o decizie pe baza datelor notificate. În plus, o decizie privind existența unui deficit excesiv ar trebui abrogată numai în cazul în care previziunile Comisiei indică faptul că deficitul nu va depăși valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat pe perioada analizată în previziuni (4).

| (5) | Pe baza datelor furnizate de Comisie (Eurostat) în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 479/2009, ca urmare a notificării primite din partea Danemarcei înainte de 1 aprilie 2014 și pe baza previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara 2014, sunt întemeiate următoarele concluzii:






  — | Deficitul public nu a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat în perioada 2010-2013, cu excepția anului 2012, când soldul a fost afectat negativ de o rambursare cu caracter excepțional asociată cu o reformă a pensiilor care a avut loc în 2011. Se estimează că rambursarea cu caracter excepțional a deteriorat soldul bugetar cu 1,6 % din PIB în 2012. Deficitul public a atins 2,5 % din PIB în 2010, 1,9 % din PIB în 2011, 3,8 % din PIB în 2012 și 0,8 % din PIB în 2013. Îmbunătățirea soldului bugetar a fost realizată prin măsuri de consolidare, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli, în special prin restricționarea creșterii consumului public. |
| --- | --- | --- |

(5)

Pe baza datelor furnizate de Comisie (Eurostat) în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 479/2009, ca urmare a notificării primite din partea Danemarcei înainte de 1 aprilie 2014 și pe baza previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara 2014, sunt întemeiate următoarele concluzii:

—

Deficitul public nu a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat în perioada 2010-2013, cu excepția anului 2012, când soldul a fost afectat negativ de o rambursare cu caracter excepțional asociată cu o reformă a pensiilor care a avut loc în 2011. Se estimează că rambursarea cu caracter excepțional a deteriorat soldul bugetar cu 1,6 % din PIB în 2012. Deficitul public a atins 2,5 % din PIB în 2010, 1,9 % din PIB în 2011, 3,8 % din PIB în 2012 și 0,8 % din PIB în 2013. Îmbunătățirea soldului bugetar a fost realizată prin măsuri de consolidare, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli, în special prin restricționarea creșterii consumului public.

| — | În programul de convergență pentru 2014 al Danemarcei, se estimează că deficitul public va ajunge la 1,3 % din PIB în 2014 și la 2,9 % din PIB în 2015. În perioada 2013-2014, finanțele publice au fost influențate de veniturile cu caracter excepțional provenite din restructurarea pensiilor de capital existente, care oferă posibilitatea de a achita obligațiile fiscale ale pensiilor de capital viitoare la o rată favorabilă. Se estimează că această măsură va îmbunătăți soldul bugetar cu aproximativ 1,8 % din PIB în cei doi ani. În 2015, această măsură nu va avea niciun impact, ducând la creșterea preconizată a deficitului finanțelor publice. În previziunile serviciilor Comisiei din primăvara 2014, se estimează că deficitul public va ajunge la 1,2 % din PIB în 2014 și la 2,7 % din PIB în 2015. Astfel, deficitul ar trebui să rămână sub valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat pe perioada analizată în previziuni. |
| --- | --- |

—

În programul de convergență pentru 2014 al Danemarcei, se estimează că deficitul public va ajunge la 1,3 % din PIB în 2014 și la 2,9 % din PIB în 2015. În perioada 2013-2014, finanțele publice au fost influențate de veniturile cu caracter excepțional provenite din restructurarea pensiilor de capital existente, care oferă posibilitatea de a achita obligațiile fiscale ale pensiilor de capital viitoare la o rată favorabilă. Se estimează că această măsură va îmbunătăți soldul bugetar cu aproximativ 1,8 % din PIB în cei doi ani. În 2015, această măsură nu va avea niciun impact, ducând la creșterea preconizată a deficitului finanțelor publice. În previziunile serviciilor Comisiei din primăvara 2014, se estimează că deficitul public va ajunge la 1,2 % din PIB în 2014 și la 2,7 % din PIB în 2015. Astfel, deficitul ar trebui să rămână sub valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat pe perioada analizată în previziuni.

| — | După o ameliorare de aproximativ 0,7 % din PIB, în termeni cumulativi, între 2011 și 2013, soldul structural, și anume soldul public ajustat în funcție de ciclul economic și fără măsuri cu caracter excepțional și alte măsuri temporare, este prevăzut să se deterioreze cu 0,8 % din PIB în 2014 (la aproximativ – 0,2 % din PIB) și cu încă 0,3 % din PIB în 2015, în condițiile menținerii politicilor actuale. |
| --- | --- |

—

După o ameliorare de aproximativ 0,7 % din PIB, în termeni cumulativi, între 2011 și 2013, soldul structural, și anume soldul public ajustat în funcție de ciclul economic și fără măsuri cu caracter excepțional și alte măsuri temporare, este prevăzut să se deterioreze cu 0,8 % din PIB în 2014 (la aproximativ – 0,2 % din PIB) și cu încă 0,3 % din PIB în 2015, în condițiile menținerii politicilor actuale.

| — | Previziunile serviciilor Comisiei din primăvara 2014 estimează că datoria publică brută va scădea la 43,5 % din PIB în 2014 și va crește la 44,9 % din PIB în 2015, aflându-se încă sub valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat. |
| --- | --- |

—

Previziunile serviciilor Comisiei din primăvara 2014 estimează că datoria publică brută va scădea la 43,5 % din PIB în 2014 și va crește la 44,9 % din PIB în 2015, aflându-se încă sub valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat.

| (6) | Începând din 2014, care este anul următor corectării deficitului excesiv, Danemarca face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și creștere și ar trebui să își mențină soldul structural la sau peste obiectivul său bugetar pe termen mediu. |
| --- | --- |

(6)

Începând din 2014, care este anul următor corectării deficitului excesiv, Danemarca face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și creștere și ar trebui să își mențină soldul structural la sau peste obiectivul său bugetar pe termen mediu.

| (7) | În conformitate cu articolul 126 alineatul (12) din tratat, o decizie a Consiliului privind existența unui deficit excesiv urmează să fie abrogată atunci când deficitul excesiv din statul membru în cauză a fost, în opinia Consiliului, corectat. |
| --- | --- |

(7)

În conformitate cu articolul 126 alineatul (12) din tratat, o decizie a Consiliului privind existența unui deficit excesiv urmează să fie abrogată atunci când deficitul excesiv din statul membru în cauză a fost, în opinia Consiliului, corectat.

| (8) | Din punctul de vedere al Consiliului, deficitul excesiv în Danemarca a fost corectat și, în consecință, Decizia 2010/407/UE ar trebui să fie abrogată, |
| --- | --- |

(8)

Din punctul de vedere al Consiliului, deficitul excesiv în Danemarca a fost corectat și, în consecință, Decizia 2010/407/UE ar trebui să fie abrogată,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Dintr-o evaluare globală rezultă că situația deficitului excesiv din Danemarca a fost corectată.

Articolul 2

Decizia 2010/407/UE se abrogă.

Articolul 3

Prezenta decizie se adresează Regatului Danemarcei.

Adoptată la Luxemburg, 20 iunie 2014.

Pentru Consiliu

Președintele

G. A. HARDOUVELIS

---

(1)  Decizia 2010/407/UE a Consiliului din 13 iulie 2010 privind existența unui deficit excesiv în Danemarca (JO L 189, 22.7.2010, p. 15).

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 479/2009 al Consiliului din 25 mai 2009 privind aplicarea Protocolului privind procedura aplicabilă deficitelor excesive anexat la Tratatul de instituire a Comunității Europene (JO L 145, 10.6.2009, p. 1).

3

(4)  În conformitate cu documentul intitulat „Specificații privind punerea în aplicare a Pactului de stabilitate și creștere și orientări referitoare la forma și conținutul programelor de stabilitate și de convergență”, din 3 septembrie 2012. A se vedea: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf

4

---

| 28.6.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 190/73 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 190/73

---

Decizia Consiliului

din 20 iunie 2014

de abrogare a Deciziei 2010/287/UE privind existența unui deficit excesiv în Țările de Jos

(2014/407/UE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 126 alineatul (12),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | La 2 decembrie 2009, în urma unei recomandări a Comisiei, Consiliul a decis, prin Decizia 2010/287/UE (1), că în Țările de Jos există un deficit excesiv. Consiliul a constatat că deficitul public planificat pentru 2009 era de 4,8 % din PIB, situându-se astfel peste valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat, în timp ce datoria publică brută era prevăzută să atingă 59,7 % din PIB în 2009, rămânând astfel sub valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat. Deficitul public și datoria publică pentru 2009 au fost ulterior revizuite, atingând 5,6 % din PIB și, respectiv, 60,8 % din PIB. |
| --- | --- |

(1)

La 2 decembrie 2009, în urma unei recomandări a Comisiei, Consiliul a decis, prin Decizia 2010/287/UE (1), că în Țările de Jos există un deficit excesiv. Consiliul a constatat că deficitul public planificat pentru 2009 era de 4,8 % din PIB, situându-se astfel peste valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat, în timp ce datoria publică brută era prevăzută să atingă 59,7 % din PIB în 2009, rămânând astfel sub valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat. Deficitul public și datoria publică pentru 2009 au fost ulterior revizuite, atingând 5,6 % din PIB și, respectiv, 60,8 % din PIB.

| (2) | La 2 decembrie 2009, în conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din tratat și cu articolul 3 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 (2), Consiliul, pe baza unei recomandări a Comisiei, a adresat o recomandare Țărilor de Jos în vederea soluționării situației de deficit excesiv până cel târziu în 2013. Recomandarea Consiliului a fost făcută publică. |
| --- | --- |

(2)

La 2 decembrie 2009, în conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din tratat și cu articolul 3 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 (2), Consiliul, pe baza unei recomandări a Comisiei, a adresat o recomandare Țărilor de Jos în vederea soluționării situației de deficit excesiv până cel târziu în 2013. Recomandarea Consiliului a fost făcută publică.

| (3) | La 21 iunie 2013, Consiliul a considerat că Țările de Jos au întreprins măsuri eficiente ca răspuns la recomandarea Consiliului din 2 decembrie 2009 formulată în temeiul articolului 126 alineatul (7) din tratat și că, după adoptarea recomandării inițiale, s-au produs evenimente economice negative neprevăzute, cu consecințe defavorabile majore pentru finanțele publice. Prin urmare, Consiliul (în urma unei recomandări din partea Comisiei) a considerat că au fost îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 3 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 pentru a emite o nouă recomandare adresată Țărilor de Jos, în temeiul articolului 126 alineatul (7) din tratat, cu scopul de a pune capăt situației de deficit excesiv până în 2014. Respectiva nouă recomandare a Consiliului a fost făcută publică. |
| --- | --- |

(3)

La 21 iunie 2013, Consiliul a considerat că Țările de Jos au întreprins măsuri eficiente ca răspuns la recomandarea Consiliului din 2 decembrie 2009 formulată în temeiul articolului 126 alineatul (7) din tratat și că, după adoptarea recomandării inițiale, s-au produs evenimente economice negative neprevăzute, cu consecințe defavorabile majore pentru finanțele publice. Prin urmare, Consiliul (în urma unei recomandări din partea Comisiei) a considerat că au fost îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 3 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 pentru a emite o nouă recomandare adresată Țărilor de Jos, în temeiul articolului 126 alineatul (7) din tratat, cu scopul de a pune capăt situației de deficit excesiv până în 2014. Respectiva nouă recomandare a Consiliului a fost făcută publică.

| (4) | În conformitate cu articolul 4 din Protocolul privind procedura aplicabilă deficitelor excesive anexat tratatelor, Comisia furnizează datele necesare pentru punerea în aplicare a procedurii. În cadrul aplicării respectivului protocol, statele membre trebuie să transmită date privind deficitele și datoriile publice și alte variabile conexe de două ori pe an, și anume înainte de 1 aprilie și înainte de 1 octombrie, în conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 479/2009 al Consiliului (3). |
| --- | --- |

(4)

În conformitate cu articolul 4 din Protocolul privind procedura aplicabilă deficitelor excesive anexat tratatelor, Comisia furnizează datele necesare pentru punerea în aplicare a procedurii. În cadrul aplicării respectivului protocol, statele membre trebuie să transmită date privind deficitele și datoriile publice și alte variabile conexe de două ori pe an, și anume înainte de 1 aprilie și înainte de 1 octombrie, în conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 479/2009 al Consiliului (3).

| (5) | Atunci când analizează dacă ar trebui abrogată o decizie privind existența unui deficit excesiv, Consiliul urmează să ia o decizie pe baza datelor notificate. În plus, o decizie privind existența unui deficit excesiv ar trebui să fie abrogată numai în cazul în care previziunile serviciilor Comisiei din primăvara 2014 indică faptul că deficitul nu va depăși pragul de 3 % din PIB în perioada analizată în previziuni (4). |
| --- | --- |

(5)

Atunci când analizează dacă ar trebui abrogată o decizie privind existența unui deficit excesiv, Consiliul urmează să ia o decizie pe baza datelor notificate. În plus, o decizie privind existența unui deficit excesiv ar trebui să fie abrogată numai în cazul în care previziunile serviciilor Comisiei din primăvara 2014 indică faptul că deficitul nu va depăși pragul de 3 % din PIB în perioada analizată în previziuni (4).

| (6) | Pe baza datelor furnizate de Comisie (Eurostat) în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 479/2009, ca urmare a notificării primite din partea Țărilor de Jos înainte de 1 aprilie 2014, pe baza Programului de stabilitate pentru 2014 și pe baza previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara 2014, sunt întemeiate următoarele concluzii:






  — | După ce a atins un nivel record de 5,6 % din PIB în 2009, deficitul public al Țărilor de Jos a fost redus în mod constant și a atins 2,5 % din PIB în 2013 (5). Această ameliorare a fost determinată de măsuri de consolidare, atât în domeniul cheltuielilor, cât și al veniturilor, în special prin creșterea impozitării (indirecte) și prin reduceri ale cheltuielilor publice. |
| --- | --- | --- |

(6)

Pe baza datelor furnizate de Comisie (Eurostat) în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 479/2009, ca urmare a notificării primite din partea Țărilor de Jos înainte de 1 aprilie 2014, pe baza Programului de stabilitate pentru 2014 și pe baza previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara 2014, sunt întemeiate următoarele concluzii:

—

După ce a atins un nivel record de 5,6 % din PIB în 2009, deficitul public al Țărilor de Jos a fost redus în mod constant și a atins 2,5 % din PIB în 2013 (5). Această ameliorare a fost determinată de măsuri de consolidare, atât în domeniul cheltuielilor, cât și al veniturilor, în special prin creșterea impozitării (indirecte) și prin reduceri ale cheltuielilor publice.

| — | Programul de stabilitate al Țărilor de Jos pentru 2014 estimează că deficitul public va crește la 2,9 % din PIB în 2014 și va scădea la 2,1 % din PIB în 2015, în timp ce previziunile serviciilor Comisiei din primăvara 2014 estimează că deficitul public va atinge 2,8 % din PIB în 2014 și 1,8 % din PIB în 2015. Astfel, deficitul ar trebui să rămână sub valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat pe perioada analizată în previziuni. |
| --- | --- |

—

Programul de stabilitate al Țărilor de Jos pentru 2014 estimează că deficitul public va crește la 2,9 % din PIB în 2014 și va scădea la 2,1 % din PIB în 2015, în timp ce previziunile serviciilor Comisiei din primăvara 2014 estimează că deficitul public va atinge 2,8 % din PIB în 2014 și 1,8 % din PIB în 2015. Astfel, deficitul ar trebui să rămână sub valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat pe perioada analizată în previziuni.

| — | După o ameliorare de aproximativ 1,4 % din PIB în 2013, soldul structural, și anume soldul public ajustat în funcție de ciclul economic și fără măsuri cu caracter excepțional și alte măsuri temporare, este prevăzut să se stabilizeze în 2014 și să se amelioreze cu 0,5 puncte procentuale în 2015, în condițiile menținerii politicilor actuale. În acest context, se pare că, în prezent, se înregistrează un decalaj emergent de 0,5 % din PIB față de ajustarea necesară a soldului structural pentru atingerea obiectivului bugetar pe termen mediu (OTM) în 2014, ceea ce sugerează necesitatea de a consolida măsurile bugetare în vederea asigurării conformității depline cu componenta preventivă a Pactului de stabilitate și creștere, având în vedere riscul emergent al unei devieri importante de la traiectoria de ajustare impusă. |
| --- | --- |

—

După o ameliorare de aproximativ 1,4 % din PIB în 2013, soldul structural, și anume soldul public ajustat în funcție de ciclul economic și fără măsuri cu caracter excepțional și alte măsuri temporare, este prevăzut să se stabilizeze în 2014 și să se amelioreze cu 0,5 puncte procentuale în 2015, în condițiile menținerii politicilor actuale. În acest context, se pare că, în prezent, se înregistrează un decalaj emergent de 0,5 % din PIB față de ajustarea necesară a soldului structural pentru atingerea obiectivului bugetar pe termen mediu (OTM) în 2014, ceea ce sugerează necesitatea de a consolida măsurile bugetare în vederea asigurării conformității depline cu componenta preventivă a Pactului de stabilitate și creștere, având în vedere riscul emergent al unei devieri importante de la traiectoria de ajustare impusă.

| — | Ponderea datoriei în PIB a crescut cu aproximativ 10 puncte procentuale între 2010 și 2013, la 73,5 %. În previziunile serviciilor Comisiei din primăvara 2014, se estimează că datoria publică brută va crește în continuare până la 73,8 % din PIB în 2014 și va scădea la 73,4 % din PIB în 2015. |
| --- | --- |

—

Ponderea datoriei în PIB a crescut cu aproximativ 10 puncte procentuale între 2010 și 2013, la 73,5 %. În previziunile serviciilor Comisiei din primăvara 2014, se estimează că datoria publică brută va crește în continuare până la 73,8 % din PIB în 2014 și va scădea la 73,4 % din PIB în 2015.

| (7) | Începând din 2014, care este anul următor corectării deficitului excesiv, Țările de Jos fac obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și creștere și ar trebui să înregistreze progrese în vederea atingerii OTM într-un ritm adecvat, inclusiv respectând criteriul de referință privind cheltuielile și realizând progrese suficiente în vederea respectării criteriului datoriei, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1a) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97. |
| --- | --- |

(7)

Începând din 2014, care este anul următor corectării deficitului excesiv, Țările de Jos fac obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și creștere și ar trebui să înregistreze progrese în vederea atingerii OTM într-un ritm adecvat, inclusiv respectând criteriul de referință privind cheltuielile și realizând progrese suficiente în vederea respectării criteriului datoriei, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1a) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97.

| (8) | În conformitate cu articolul 126 alineatul (12) din tratat, o decizie a Consiliului privind existența unui deficit excesiv urmează să fie abrogată atunci când deficitul excesiv din statul membru în cauză a fost, în opinia Consiliului, corectat. |
| --- | --- |

(8)

În conformitate cu articolul 126 alineatul (12) din tratat, o decizie a Consiliului privind existența unui deficit excesiv urmează să fie abrogată atunci când deficitul excesiv din statul membru în cauză a fost, în opinia Consiliului, corectat.

| (9) | Din punctul de vedere al Consiliului, deficitul excesiv din Țările de Jos a fost corectat și, în consecință, Decizia 2010/287/UE ar trebui să fie abrogată, |
| --- | --- |

(9)

Din punctul de vedere al Consiliului, deficitul excesiv din Țările de Jos a fost corectat și, în consecință, Decizia 2010/287/UE ar trebui să fie abrogată,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Dintr-o evaluare globală rezultă că situația deficitului excesiv din Țările de Jos a fost corectată.

Articolul 2

Decizia 2010/287/UE se abrogă.

Articolul 3

Prezenta decizie se adresează Regatului Țărilor de Jos.

Adoptată la Luxemburg, 20 iunie 2014.

Pentru Consiliu

Președintele

G. A. HARDOUVELIS

---

(1)  Decizia 2010/287/UE a Consiliului din 2 decembrie 2009 privind existența unui deficit excesiv în Țările de Jos (JO L 125, 21.5.2010, p. 42).

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 479/2009 al Consiliului din 25 mai 2009 privind aplicarea Protocolului privind procedura aplicabilă deficitelor excesive anexat la Tratatul de instituire a Comunității Europene (JO L 145, 10.6.2009, p. 1).

3

(4)  În conformitate cu documentul intitulat „Specificații privind punerea în aplicare a Pactului de stabilitate și creștere și orientări referitoare la forma și conținutul programelor de stabilitate și de convergență”, din 3 septembrie 2012. A se vedea: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf

4

(5)  Deficitul public din 2013 a fost influențat semnificativ de naționalizarea SNS Reaal care, potrivit celei mai recente evaluări efectuate de către Institutul Național de Statistică din Țările de Jos (CBS), se presupune că nu a avut niciun impact asupra deficitului, însă decizia finală privind clasificarea de către Eurostat este încă în curs de adoptare. Pe baza informațiilor disponibile în prezent, impactul poate fi o creștere a deficitului de maximum 0,3 % din PIB.

5

---

| 28.6.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 190/76 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 190/76

---

DECIZIA CONSILIULUI

din 20 iunie 2014

de abrogare a Deciziei 2010/290/UE privind existența unui deficit excesiv în Slovacia

(2014/408/UE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 126 alineatul (12),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | La 2 decembrie 2009, în urma unei recomandări a Comisiei, Consiliul a decis, prin Decizia 2010/290/UE (1), că în Slovacia exista un deficit excesiv. Consiliul a constatat că, conform datelor notificate de autoritățile slovace în octombrie 2009, deficitul public urma să atingă 6,3 % din PIB în 2009, depășind valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat, în timp ce datoria publică brută urma să se situeze în 2009 la o valoare de aproximativ 36 % din PIB, cu mult sub valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat. Deficitul public și datoria publică pentru 2009 au atins 8 % din PIB, respectiv 35,6 % din PIB. |
| --- | --- |

(1)

La 2 decembrie 2009, în urma unei recomandări a Comisiei, Consiliul a decis, prin Decizia 2010/290/UE (1), că în Slovacia exista un deficit excesiv. Consiliul a constatat că, conform datelor notificate de autoritățile slovace în octombrie 2009, deficitul public urma să atingă 6,3 % din PIB în 2009, depășind valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat, în timp ce datoria publică brută urma să se situeze în 2009 la o valoare de aproximativ 36 % din PIB, cu mult sub valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat. Deficitul public și datoria publică pentru 2009 au atins 8 % din PIB, respectiv 35,6 % din PIB.

| (2) | La 2 decembrie 2009, în conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din tratat și cu articolul 3 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 (2), Consiliul a adresat Slovaciei o recomandare, pe baza unei recomandări a Comisiei, în vederea soluționării situației de deficit excesiv până cel târziu în 2013. Recomandarea Consiliului a fost făcută publică. |
| --- | --- |

(2)

La 2 decembrie 2009, în conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din tratat și cu articolul 3 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 (2), Consiliul a adresat Slovaciei o recomandare, pe baza unei recomandări a Comisiei, în vederea soluționării situației de deficit excesiv până cel târziu în 2013. Recomandarea Consiliului a fost făcută publică.

| (3) | În conformitate cu articolul 4 din Protocolul privind procedura de deficit excesiv, anexat tratatelor, Comisia furnizează datele necesare pentru punerea în aplicare a procedurii. În cadrul aplicării respectivului protocol, statele membre trebuie să notifice date privind deficitele și datoriile publice și alte variabile conexe de două ori pe an, înainte de 1 aprilie și înainte de 1 octombrie, în conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 479/2009 al Consiliului (3). |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu articolul 4 din Protocolul privind procedura de deficit excesiv, anexat tratatelor, Comisia furnizează datele necesare pentru punerea în aplicare a procedurii. În cadrul aplicării respectivului protocol, statele membre trebuie să notifice date privind deficitele și datoriile publice și alte variabile conexe de două ori pe an, înainte de 1 aprilie și înainte de 1 octombrie, în conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 479/2009 al Consiliului (3).

| (4) | Atunci când analizează dacă ar trebui abrogată o decizie privind existența unui deficit excesiv, Consiliul urmează să ia o decizie pe baza datelor notificate. În plus, o decizie privind existența unui deficit excesiv ar trebui abrogată numai în cazul în care previziunile Comisiei indică faptul că deficitul nu va depăși valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat pe perioada analizată în previziuni (4). |
| --- | --- |

(4)

Atunci când analizează dacă ar trebui abrogată o decizie privind existența unui deficit excesiv, Consiliul urmează să ia o decizie pe baza datelor notificate. În plus, o decizie privind existența unui deficit excesiv ar trebui abrogată numai în cazul în care previziunile Comisiei indică faptul că deficitul nu va depăși valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat pe perioada analizată în previziuni (4).

| (5) | Pe baza datelor furnizate de Comisie (Eurostat) în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 479/2009, ca urmare a notificării primite din partea Slovaciei înainte de 1 aprilie 2014 și pe baza previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara 2014, sunt întemeiate următoarele concluzii:






  — | După ce a atins un vârf de 8 % din PIB în 2009, deficitul public al Slovaciei a fost redus la 2,8 % din PIB în 2013, în conformitate cu Recomandarea Consiliului din 2 decembrie 2009. Reducerea deficitului a fost determinată de consolidarea fiscală, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli, inclusiv prin măsuri cu caracter excepțional. |
| --- | --- | --- |

(5)

Pe baza datelor furnizate de Comisie (Eurostat) în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 479/2009, ca urmare a notificării primite din partea Slovaciei înainte de 1 aprilie 2014 și pe baza previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara 2014, sunt întemeiate următoarele concluzii:

—

După ce a atins un vârf de 8 % din PIB în 2009, deficitul public al Slovaciei a fost redus la 2,8 % din PIB în 2013, în conformitate cu Recomandarea Consiliului din 2 decembrie 2009. Reducerea deficitului a fost determinată de consolidarea fiscală, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli, inclusiv prin măsuri cu caracter excepțional.

| — | Programul de stabilitate pentru 2014 vizează un deficit global de 2,6 % din PIB în 2014 și o nouă reducere, la 2,5 % din PIB în 2015, la 1,6 % din PIB în 2016 și la 0,5 % din PIB în 2017. În aceleași previziuni ale serviciilor Comisiei din primăvara anului 2014, se estimează că deficitul public va crește ușor, la 2,9 % din PIB în 2014, și va reveni la 2,8 % din PIB în 2015. Astfel, deficitul este prevăzut să rămână sub valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat pe perioada analizată în previziuni. |
| --- | --- |

—

Programul de stabilitate pentru 2014 vizează un deficit global de 2,6 % din PIB în 2014 și o nouă reducere, la 2,5 % din PIB în 2015, la 1,6 % din PIB în 2016 și la 0,5 % din PIB în 2017. În aceleași previziuni ale serviciilor Comisiei din primăvara anului 2014, se estimează că deficitul public va crește ușor, la 2,9 % din PIB în 2014, și va reveni la 2,8 % din PIB în 2015. Astfel, deficitul este prevăzut să rămână sub valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat pe perioada analizată în previziuni.

| — | Soldul structural, adică soldul public ajustat în funcție de ciclul economic și fără a include măsurile cu caracter excepțional și cele temporare, s-a îmbunătățit în medie cu 5 % din PIB pe an în perioada 2009-2013. Conform previziunilor, ar urma să se deterioreze ușor în 2014, pentru a se îmbunătăți în 2015, în ipoteza menținerii politicilor actuale. În acest context, se observă apariția unui decalaj de 0,3 % din PIB față de ajustarea soldului structural necesară pentru atingerea obiectivului bugetar pe termen mediu (OTM) în 2014, ceea ce sugerează că este necesar să se consolideze măsurile bugetare în vederea asigurării conformității depline cu componenta preventivă a Pactului de stabilitate și creștere, având în vedere riscul apariției unei devieri de la traiectoria de ajustare necesară. |
| --- | --- |

—

Soldul structural, adică soldul public ajustat în funcție de ciclul economic și fără a include măsurile cu caracter excepțional și cele temporare, s-a îmbunătățit în medie cu 5 % din PIB pe an în perioada 2009-2013. Conform previziunilor, ar urma să se deterioreze ușor în 2014, pentru a se îmbunătăți în 2015, în ipoteza menținerii politicilor actuale. În acest context, se observă apariția unui decalaj de 0,3 % din PIB față de ajustarea soldului structural necesară pentru atingerea obiectivului bugetar pe termen mediu (OTM) în 2014, ceea ce sugerează că este necesar să se consolideze măsurile bugetare în vederea asigurării conformității depline cu componenta preventivă a Pactului de stabilitate și creștere, având în vedere riscul apariției unei devieri de la traiectoria de ajustare necesară.

| — | În 2013, datoria publică a atins nivelul de 55,4 % din PIB. În aceleași previziuni ale serviciilor Comisiei din primăvara anului 2014, se estimează că datoria publică va crește în continuare, atingând 56,3 % din PIB în 2014, și va fi de 57,8 % din PIB în 2015. |
| --- | --- |

—

În 2013, datoria publică a atins nivelul de 55,4 % din PIB. În aceleași previziuni ale serviciilor Comisiei din primăvara anului 2014, se estimează că datoria publică va crește în continuare, atingând 56,3 % din PIB în 2014, și va fi de 57,8 % din PIB în 2015.

| (6) | Începând din 2014, care este anul următor corectării deficitului excesiv, Slovacia face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și creștere și ar trebui să evolueze într-un ritm satisfăcător în direcția OTM, inclusiv în ceea ce privește criteriul cheltuielilor. |
| --- | --- |

(6)

Începând din 2014, care este anul următor corectării deficitului excesiv, Slovacia face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și creștere și ar trebui să evolueze într-un ritm satisfăcător în direcția OTM, inclusiv în ceea ce privește criteriul cheltuielilor.

| (7) | În conformitate cu articolul 126 alineatul (12) din tratat, o decizie a Consiliului privind existența unui deficit excesiv urmează să fie abrogată atunci când deficitul excesiv din statul membru în cauză a fost, în opinia Consiliului, corectat. |
| --- | --- |

(7)

În conformitate cu articolul 126 alineatul (12) din tratat, o decizie a Consiliului privind existența unui deficit excesiv urmează să fie abrogată atunci când deficitul excesiv din statul membru în cauză a fost, în opinia Consiliului, corectat.

| (8) | Din punctul de vedere al Consiliului, deficitul excesiv în Slovacia a fost corectat și, în consecință, Decizia 2010/290/UE ar trebui să fie abrogată, |
| --- | --- |

(8)

Din punctul de vedere al Consiliului, deficitul excesiv în Slovacia a fost corectat și, în consecință, Decizia 2010/290/UE ar trebui să fie abrogată,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Dintr-o evaluare globală rezultă că situația deficitului excesiv din Slovacia a fost corectată.

Articolul 2

Decizia 2010/290/UE se abrogă.

Articolul 3

Prezenta decizie se adresează Republicii Slovace.

Adoptată la Luxemburg, 20 iunie 2014.

Pentru Consiliu

Președintele

G. A. HARDOUVELIS

---

(1)  Decizia 2010/290/UE a Consiliului din 2 decembrie 2009 privind existența unui deficit excesiv în Slovacia (JO L 125, 21.5.2010, p. 48).

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 479/2009 al Consiliului din 25 mai 2009 privind aplicarea Protocolului privind procedura aplicabilă deficitelor excesive anexat la Tratatul de instituire a Comunității Europene (JO L 145, 10.6.2009, p. 1).

3

(4)  Conform documentului „Specificații privind punerea în aplicare a Pactului de stabilitate și creștere și orientări referitoare la forma și conținutul programelor de stabilitate și de convergență”, din 3 septembrie 2012. A se vedea: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf

4

---

| 28.6.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 190/78 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 190/78

---

DECIZIA CONSILIULUI

din 23 iunie 2014

privind poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, în cadrul Comitetului mixt al SEE referitoare la modificarea Protocolului 31 la Acordul privind SEE în ceea ce privește cooperarea în domenii specifice în afara celor patru libertăți

(2014/409/UE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 46 și 48, coroborate cu articolul 218 alineatul (9),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2894/94 al Consiliului din 28 noiembrie 1994 privind normele de punere în aplicare a Acordului privind Spațiul Economic European (1), în special articolul 1 alineatul (3),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Acordul privind Spațiul Economic European (2) („Acordul privind SEE”) a intrat în vigoare la 1 ianuarie 1994. |
| --- | --- |

(1)

Acordul privind Spațiul Economic European (2) („Acordul privind SEE”) a intrat în vigoare la 1 ianuarie 1994.

| (2) | În temeiul articolului 98 din Acordul privind SEE, Comitetul mixt al SEE poate decide să modifice, printre altele, Protocolul 31 la acord. |
| --- | --- |

(2)

În temeiul articolului 98 din Acordul privind SEE, Comitetul mixt al SEE poate decide să modifice, printre altele, Protocolul 31 la acord.

| (3) | Protocolul 31 la Acordul privind SEE conține dispoziții și măsuri privind cooperarea în domenii specifice în afara celor patru libertăți. |
| --- | --- |

(3)

Protocolul 31 la Acordul privind SEE conține dispoziții și măsuri privind cooperarea în domenii specifice în afara celor patru libertăți.

| (4) | Este oportun să se extindă cooperarea dintre părțile contractante la Acordul privind SEE pentru a include cooperarea cu privire la libera circulație a lucrătorilor, coordonarea sistemelor de securitate socială și măsurile în favoarea lucrătorilor migranți, inclusiv a lucrătorilor migranți din țări terțe. |
| --- | --- |

(4)

Este oportun să se extindă cooperarea dintre părțile contractante la Acordul privind SEE pentru a include cooperarea cu privire la libera circulație a lucrătorilor, coordonarea sistemelor de securitate socială și măsurile în favoarea lucrătorilor migranți, inclusiv a lucrătorilor migranți din țări terțe.

| (5) | Prin urmare, Protocolul 31 la Acordul privind SEE ar trebui modificat în consecință pentru ca această cooperare extinsă să fie realizată de la 1 ianuarie 2014. |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, Protocolul 31 la Acordul privind SEE ar trebui modificat în consecință pentru ca această cooperare extinsă să fie realizată de la 1 ianuarie 2014.

| (6) | Poziția Uniunii în cadrul Comitetului mixt al SEE ar trebui să se bazeze pe proiectul de decizie atașat, |
| --- | --- |

(6)

Poziția Uniunii în cadrul Comitetului mixt al SEE ar trebui să se bazeze pe proiectul de decizie atașat,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul Comitetului mixt al SEE cu privire la modificarea propusă a Protocolului 31 la Acordul privind SEE în ceea ce privește cooperarea în domenii specifice în afara celor patru libertăți se bazează pe proiectul de decizie a Comitetului mixt al SEE atașat la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Luxemburg, 23 iunie 2014.

Pentru Consiliu

Președintele

C. ASHTON

---

(1)  JO L 305, 30.11.1994, p. 6.

1

(2)  JO L 1, 3.1.1994, p. 3.

2

---

PROIECT

DECIZIA NR. .../2014 A COMITETULUI MIXT AL SEE

din

de modificare a Protocolului 31 la Acordul privind SEE în ceea ce privește cooperarea în domenii specifice în afara celor patru libertăți

COMITETUL MIXT AL SEE,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European („Acordul privind SEE”), în special articolele 86 și 98,

întrucât:

| (1) | Este oportun să se extindă cooperarea dintre părțile contractante la Acordul privind SEE prin includerea cooperării cu privire la libera circulație a lucrătorilor, coordonarea sistemelor de securitate socială și măsurile în favoarea lucrătorilor migranți, inclusiv a lucrătorilor migranți din țări terțe. |
| --- | --- |

(1)

Este oportun să se extindă cooperarea dintre părțile contractante la Acordul privind SEE prin includerea cooperării cu privire la libera circulație a lucrătorilor, coordonarea sistemelor de securitate socială și măsurile în favoarea lucrătorilor migranți, inclusiv a lucrătorilor migranți din țări terțe.

| (2) | Prin urmare, Protocolul 31 la Acordul privind SEE ar trebui modificat pentru ca această cooperare extinsă să poată fi realizată de la 1 ianuarie 2014, |
| --- | --- |

(2)

Prin urmare, Protocolul 31 la Acordul privind SEE ar trebui modificat pentru ca această cooperare extinsă să poată fi realizată de la 1 ianuarie 2014,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Articolul 5 din Protocolul 31 la Acordul privind SEE se modifică după cum urmează:

| 1. | După alineatul (12) se adaugă următorul alineat:
  „(13)   Începând cu 1 ianuarie 2014, statele AELS participă la acțiunile finanțate din următoarea linie bugetară, introdusă în bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2014:






  — | linia bugetară 04 03 01 03: «Libera circulație a lucrătorilor, coordonarea sistemelor de securitate socială și măsuri în favoarea lucrătorilor migranți, inclusiv a lucrătorilor migranți din țări terțe».” |
| --- | --- | --- |

1.

După alineatul (12) se adaugă următorul alineat:

„(13)   Începând cu 1 ianuarie 2014, statele AELS participă la acțiunile finanțate din următoarea linie bugetară, introdusă în bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2014:

—

linia bugetară 04 03 01 03: «Libera circulație a lucrătorilor, coordonarea sistemelor de securitate socială și măsuri în favoarea lucrătorilor migranți, inclusiv a lucrătorilor migranți din țări terțe».”

| 2. | La alineatul (5), cuvintele „și la acțiunile finanțate din liniile bugetare pentru exercițiile financiare 2012 și 2013 menționate la alineatul (12) începând cu 1 ianuarie 2012” se înlocuiesc prin cuvintele „, la acțiunile finanțate din liniile bugetare pentru exercițiile financiare 2012 și 2013 menționate la alineatul (12) începând cu 1 ianuarie 2012 și la acțiunile finanțate din linia bugetară pentru exercițiul financiar 2014 menționată la alineatul (13) începând cu 1 ianuarie 2014”. |
| --- | --- |

2.

La alineatul (5), cuvintele „și la acțiunile finanțate din liniile bugetare pentru exercițiile financiare 2012 și 2013 menționate la alineatul (12) începând cu 1 ianuarie 2012” se înlocuiesc prin cuvintele „, la acțiunile finanțate din liniile bugetare pentru exercițiile financiare 2012 și 2013 menționate la alineatul (12) începând cu 1 ianuarie 2012 și la acțiunile finanțate din linia bugetară pentru exercițiul financiar 2014 menționată la alineatul (13) începând cu 1 ianuarie 2014”.

| 3. | La alineatele (6) și (7), cuvintele „alineatele (8) și (12)” se înlocuiesc prin cuvintele „alineatele (8), (12) și (13)”. |
| --- | --- |

3.

La alineatele (6) și (7), cuvintele „alineatele (8) și (12)” se înlocuiesc prin cuvintele „alineatele (8), (12) și (13)”.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei la care s-a efectuat ultima notificare în temeiul articolului 103 alineatul (1) din Acordul privind SEE (1).

Se aplică de la 1 ianuarie 2014.

Articolul 3

Prezenta decizie se publică în secțiunea SEE și în suplimentul SEE ale Jurnalului Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles,

Pentru Comitetul mixt al SEE

Președintele

Secretarii

Comitetului mixt al SEE

---

(1)  [Nu au fost semnalate obligații constituționale.] [Au fost semnalate obligații constituționale.]

1

---

| 28.6.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 190/80 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 190/80

---

DECIZIA CONSILIULUI

din 24 iunie 2014

privind lansarea schimbului automatizat de date în ceea ce privește datele ADN în Belgia

(2014/410/UE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Decizia 2008/615/JAI a Consiliului din 23 iunie 2008 privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere (1), în special articolul 2 alineatul (3) și articolul 25,

având în vedere Decizia 2008/616/JAI a Consiliului din 23 iunie 2008 privind punerea în aplicare a Deciziei 2008/615/JAI (2), în special articolul 20 și capitolul 4 din anexă,

întrucât:

| (1) | În conformitate cu Protocolul privind dispozițiile tranzitorii anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană, la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și la Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, actele instituțiilor, ale organismelor, ale oficiilor sau ale agențiilor Uniunii adoptate anterior intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona continuă să producă efecte juridice până la abrogarea, anularea sau modificarea respectivelor acte ca urmare a punerii în aplicare a tratatelor. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu Protocolul privind dispozițiile tranzitorii anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană, la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și la Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, actele instituțiilor, ale organismelor, ale oficiilor sau ale agențiilor Uniunii adoptate anterior intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona continuă să producă efecte juridice până la abrogarea, anularea sau modificarea respectivelor acte ca urmare a punerii în aplicare a tratatelor.

| (2) | În consecință, articolul 25 din Decizia 2008/615/JAI se aplică, iar Consiliul trebuie să decidă în unanimitate dacă statele membre au pus în aplicare dispozițiile capitolului 6 din respectiva decizie. |
| --- | --- |

(2)

În consecință, articolul 25 din Decizia 2008/615/JAI se aplică, iar Consiliul trebuie să decidă în unanimitate dacă statele membre au pus în aplicare dispozițiile capitolului 6 din respectiva decizie.

| (3) | Articolul 20 din Decizia 2008/616/JAI prevede că deciziile menționate la articolul 25 alineatul (2) din Decizia 2008/615/JAI se adoptă în temeiul unui raport de evaluare bazat pe un chestionar. În ceea ce privește schimbul automatizat de date în conformitate cu capitolul 2 din Decizia 2008/615/JAI, raportul de evaluare se bazează pe o vizită de evaluare și pe un test-pilot. |
| --- | --- |

(3)

Articolul 20 din Decizia 2008/616/JAI prevede că deciziile menționate la articolul 25 alineatul (2) din Decizia 2008/615/JAI se adoptă în temeiul unui raport de evaluare bazat pe un chestionar. În ceea ce privește schimbul automatizat de date în conformitate cu capitolul 2 din Decizia 2008/615/JAI, raportul de evaluare se bazează pe o vizită de evaluare și pe un test-pilot.

| (4) | Belgia a informat Secretariatul General al Consiliului cu privire la fișierele naționale de analiză ADN cărora li se aplică articolele 2-6 din Decizia 2008/615/JAI, precum și cu privire la condițiile pentru căutarea automatizată prevăzute la articolul 3 alineatul (1) din decizia menționată, în conformitate cu articolul 36 alineatul (2) din respectiva decizie. |
| --- | --- |

(4)

Belgia a informat Secretariatul General al Consiliului cu privire la fișierele naționale de analiză ADN cărora li se aplică articolele 2-6 din Decizia 2008/615/JAI, precum și cu privire la condițiile pentru căutarea automatizată prevăzute la articolul 3 alineatul (1) din decizia menționată, în conformitate cu articolul 36 alineatul (2) din respectiva decizie.

| (5) | În conformitate cu capitolul 4 punctul 1.1 din anexa la Decizia 2008/616/JAI, chestionarul elaborat de grupul de lucru competent al Consiliului se referă la fiecare dintre schimburile automatizate de date și statele membre trebuie să răspundă la acesta de îndată ce consideră că îndeplinesc condițiile pentru schimbul de date din categoria de date corespunzătoare. |
| --- | --- |

(5)

În conformitate cu capitolul 4 punctul 1.1 din anexa la Decizia 2008/616/JAI, chestionarul elaborat de grupul de lucru competent al Consiliului se referă la fiecare dintre schimburile automatizate de date și statele membre trebuie să răspundă la acesta de îndată ce consideră că îndeplinesc condițiile pentru schimbul de date din categoria de date corespunzătoare.

| (6) | Belgia a completat chestionarul privind protecția datelor și chestionarul referitor la schimbul de date ADN. |
| --- | --- |

(6)

Belgia a completat chestionarul privind protecția datelor și chestionarul referitor la schimbul de date ADN.

| (7) | Belgia a derulat cu succes un test-pilot împreună cu Țările de Jos. |
| --- | --- |

(7)

Belgia a derulat cu succes un test-pilot împreună cu Țările de Jos.

| (8) | A fost efectuată o vizită de evaluare în Belgia și echipa de evaluare neerlandeză a elaborat un raport privind vizita de evaluare respectivă, care a fost transmis grupului de lucru competent al Consiliului. |
| --- | --- |

(8)

A fost efectuată o vizită de evaluare în Belgia și echipa de evaluare neerlandeză a elaborat un raport privind vizita de evaluare respectivă, care a fost transmis grupului de lucru competent al Consiliului.

| (9) | A fost prezentat Consiliului un raport de evaluare global, care sintetizează rezultatele chestionarului, ale vizitei de evaluare și ale testului-pilot referitoare la schimbul de date ADN, |
| --- | --- |

(9)

A fost prezentat Consiliului un raport de evaluare global, care sintetizează rezultatele chestionarului, ale vizitei de evaluare și ale testului-pilot referitoare la schimbul de date ADN,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

În scopul căutării și comparării automatizate a datelor ADN, Belgia a pus în aplicare pe deplin dispozițiile generale privind protecția datelor din capitolul 6 din Decizia 2008/615/JAI și poate primi și furniza date cu caracter personal în temeiul articolelor 3 și 4 din respectiva decizie începând cu data intrării în vigoare a prezentei decizii.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Luxemburg, 24 iunie 2014.

Pentru Consiliu

Președintele

E. VENIZELOS

---

(1)  JO L 210, 6.8.2008, p. 1.

1

(2)  JO L 210, 6.8.2008, p. 12.

2

---

| 28.6.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 190/82 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 190/82

---

DECIZIA CONSILIULUI

din 24 iunie 2014

de numire a unui membru belgian în cadrul Comitetului Economic și Social European

(2014/411/UE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 302,

având în vedere propunerea guvernului belgian,

având în vedere avizul Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | La 13 septembrie 2010 Consiliul a adoptat Decizia 2010/570/UE, Euratom de numire a membrilor în cadrul Comitetului Economic și Social European pentru perioada 21 septembrie 2010-20 septembrie 2015 (1). |
| --- | --- |

(1)

La 13 septembrie 2010 Consiliul a adoptat Decizia 2010/570/UE, Euratom de numire a membrilor în cadrul Comitetului Economic și Social European pentru perioada 21 septembrie 2010-20 septembrie 2015 (1).

| (2) | Un loc de membru în cadrul Comitetului Economic și Social European a devenit vacant ca urmare a încheierii mandatului doamnei Bérengère DUPUIS, |
| --- | --- |

(2)

Un loc de membru în cadrul Comitetului Economic și Social European a devenit vacant ca urmare a încheierii mandatului doamnei Bérengère DUPUIS,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Domnul Alessandro GRUMELLI, Conseiller au service d'études de la Confédération des syndicats chrétiens, este numit în calitate de membru în cadrul Comitetului Economic și Social European pentru durata rămasă a mandatului, respectiv până la 20 septembrie 2015.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Luxemburg, 24 iunie 2014.

Pentru Consiliu

Președintele

E. VENIZELOS

---

(1)  JO L 251, 25.9.2010, p. 8.

1

---

| 28.6.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 190/83 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 190/83

---

DECIZIA CONSILIULUI

din 24 iunie 2014

de numire a unui membru german în cadrul Comitetului Economic și Social European

(2014/412/UE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 302,

având în vedere propunerea guvernului german,

având în vedere avizul Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | La 13 septembrie 2010, Consiliul a adoptat Decizia 2010/570/UE, Euratom de numire a membrilor în cadrul Comitetului Economic și Social European pentru perioada 21 septembrie 2010-20 septembrie 2015 (1). |
| --- | --- |

(1)

La 13 septembrie 2010, Consiliul a adoptat Decizia 2010/570/UE, Euratom de numire a membrilor în cadrul Comitetului Economic și Social European pentru perioada 21 septembrie 2010-20 septembrie 2015 (1).

| (2) | Un loc de membru în cadrul Comitetului Economic și Social European a devenit vacant ca urmare a încheierii mandatului doamnei Sabine HEPPERLE, |
| --- | --- |

(2)

Un loc de membru în cadrul Comitetului Economic și Social European a devenit vacant ca urmare a încheierii mandatului doamnei Sabine HEPPERLE,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Domnul Günter LAMBERTZ, Leiter des Büros des DIHK bei der EU, este numit în calitate de membru în cadrul Comitetului Economic și Social European pentru durata rămasă a mandatului, respectiv până la 20 septembrie 2015.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Luxemburg, 24 iunie 2014.

Pentru Consiliu

Președintele

E. VENIZELOS

---

(1)  JO L 251, 25.9.2010, p. 8.

1

---

| 28.6.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 190/84 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 190/84

---

DECIZIA CONSILIULUI

din 24 iunie 2014

de numire a unui membru austriac în cadrul Comitetului Economic și Social European

(2014/413/UE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 302,

având în vedere propunerea guvernului austriac,

având în vedere avizul Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | La 13 septembrie 2010, Consiliul a adoptat Decizia 2010/570/UE, Euratom de numire a membrilor în cadrul Comitetului Economic și Social European pentru perioada 21 septembrie 2010-20 septembrie 2015 (1). |
| --- | --- |

(1)

La 13 septembrie 2010, Consiliul a adoptat Decizia 2010/570/UE, Euratom de numire a membrilor în cadrul Comitetului Economic și Social European pentru perioada 21 septembrie 2010-20 septembrie 2015 (1).

| (2) | Un loc de membru în cadrul Comitetului Economic și Social European a devenit vacant ca urmare a încheierii mandatului domnului Gerfried GRUBER, |
| --- | --- |

(2)

Un loc de membru în cadrul Comitetului Economic și Social European a devenit vacant ca urmare a încheierii mandatului domnului Gerfried GRUBER,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Domnul Andreas THURNER este numit în calitate de membru în cadrul Comitetului Economic și Social European pentru durata rămasă a mandatului, respectiv până la 20 septembrie 2015.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Luxemburg, 24 iunie 2014.

Pentru Consiliu

Președintele

E. VENIZELOS

---

(1)  JO L 251, 25.9.2010, p. 8.

1

---