# Euroopan unionin L 217/2014

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 217 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 57. vuosikerta23. heinäkuu 2014 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 217

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

57. vuosikerta23. heinäkuu 2014

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 790/2014, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2014, tiettyihin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä terrorismin torjumiseksi annetun asetuksen (EY) N:o 2580/2001 2 artiklan 3 kohdan täytäntöönpanosta sekä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 125/2014 kumoamisesta | 1 |
| | * | Neuvoston asetus (EU) N:o 791/2014, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2014, tietyistä Euroopan yhteisön ja Irakin talous- ja rahoitussuhteita koskevista erityisrajoituksista annetun asetuksen (EY) N:o 1210/2003 muuttamisesta | 5 |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 792/2014, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2014, Libyan tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 204/2011 16 artiklan 2 kohdan täytäntöönpanosta | 9 |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 793/2014, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2014, Syyrian tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 36/2012 täytäntöönpanosta | 10 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 794/2014, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2014, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 13 |
| | * | Euroopan keskuspankin asetus (EU) N:o 795/2014, annettu 3 päivänä heinäkuuta 2014, systeemisesti merkittäviä maksujärjestelmiä koskevista yleisvalvontavaatimuksista (EKP/2014/28) | 16 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Neuvoston päätös 2014/482/YUTP, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2014, Euroopan unionin YTPP-operaatiosta Nigerissä (EUCAP Sahel Niger) annetun päätöksen 2012/392/YUTP muuttamisesta | 31 |
| | * | Neuvoston päätös 2014/483/YUTP, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2014, niitä henkilöitä, ryhmiä ja yhteisöjä, joihin sovelletaan erityistoimenpiteiden toteuttamisesta terrorismin torjumiseksi hyväksytyn yhteisen kannan 2001/931/YUTP 2, 3 ja 4 artiklaa, koskevan luettelon ajan tasalle saattamisesta ja muuttamisesta sekä päätöksen 2014/72/YUTP kumoamisesta | 35 |
| | * | Neuvoston päätös 2014/484/YUTP, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2014, Irakia koskevan yhteisen kannan 2003/495/YUTP muuttamisesta | 38 |
| | * | Neuvoston päätös 2014/485/YUTP, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2014, Euroopan unionin operaatiosta alueellisten merivoimien valmiuksien kehittämiseksi Afrikan sarvessa (EUCAP NESTOR) annetun päätöksen 2012/389/YUTP muuttamisesta | 39 |
| | * | Neuvoston päätös 2014/486/YUTP, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2014, siviiliturvallisuusalan uudistamista koskevasta Euroopan unionin neuvontaoperaatiosta Ukrainassa (EUAM Ukraina) | 42 |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanopäätös 2014/487/YUTP, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2014, Libyan tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2011/137/YUTP täytäntöönpanosta | 48 |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanopäätös 2014/488/YUTP, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2014, Syyriaan kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2013/255/YUTP täytäntöönpanosta | 49 |
| | | 2014/489/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 19 päivänä kesäkuuta 2013, valtiontuesta SA.28599 (C 23/10 (ex NN 36/10, ex CP 163/09)), jota Espanjan kuningaskunta on myöntänyt maanpäällisen verkon digitaalitelevisiolle syrjäisillä ja vähemmän kaupungistuneilla alueilla (Castilla-La Manchan ulkopuolella)
  (tiedoksiannettu numerolla C(2013) 3204)

   (
  1
  ) | 52 |
| | | KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET |
| | | 2014/490/EU |
| | * | Etuuskohteluun oikeuttavia Paneurooppa–Välimeri-alkuperäsääntöjä koskevan alueellisen yleissopimuksen sekakomitean päätös N:o 2, annettu 21 päivänä toukokuuta 2014, Moldovan tasavallan hakemuksesta liittyä etuuskohteluun oikeuttavia Paneurooppa–Välimeri-alkuperäsääntöjä koskevan alueellisen yleissopimuksen sopimuspuoleksi | 88 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 790/2014, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2014, tiettyihin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä terrorismin torjumiseksi annetun asetuksen (EY) N:o 2580/2001 2 artiklan 3 kohdan täytäntöönpanosta sekä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 125/2014 kumoamisesta

1

*

Neuvoston asetus (EU) N:o 791/2014, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2014, tietyistä Euroopan yhteisön ja Irakin talous- ja rahoitussuhteita koskevista erityisrajoituksista annetun asetuksen (EY) N:o 1210/2003 muuttamisesta

5

*

Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 792/2014, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2014, Libyan tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 204/2011 16 artiklan 2 kohdan täytäntöönpanosta

9

*

Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 793/2014, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2014, Syyrian tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 36/2012 täytäntöönpanosta

10

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 794/2014, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2014, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

13

*

Euroopan keskuspankin asetus (EU) N:o 795/2014, annettu 3 päivänä heinäkuuta 2014, systeemisesti merkittäviä maksujärjestelmiä koskevista yleisvalvontavaatimuksista (EKP/2014/28)

(EKP/2014/28)

16

PÄÄTÖKSET

*

Neuvoston päätös 2014/482/YUTP, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2014, Euroopan unionin YTPP-operaatiosta Nigerissä (EUCAP Sahel Niger) annetun päätöksen 2012/392/YUTP muuttamisesta

31

*

Neuvoston päätös 2014/483/YUTP, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2014, niitä henkilöitä, ryhmiä ja yhteisöjä, joihin sovelletaan erityistoimenpiteiden toteuttamisesta terrorismin torjumiseksi hyväksytyn yhteisen kannan 2001/931/YUTP 2, 3 ja 4 artiklaa, koskevan luettelon ajan tasalle saattamisesta ja muuttamisesta sekä päätöksen 2014/72/YUTP kumoamisesta

35

*

Neuvoston päätös 2014/484/YUTP, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2014, Irakia koskevan yhteisen kannan 2003/495/YUTP muuttamisesta

38

*

Neuvoston päätös 2014/485/YUTP, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2014, Euroopan unionin operaatiosta alueellisten merivoimien valmiuksien kehittämiseksi Afrikan sarvessa (EUCAP NESTOR) annetun päätöksen 2012/389/YUTP muuttamisesta

39

*

Neuvoston päätös 2014/486/YUTP, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2014, siviiliturvallisuusalan uudistamista koskevasta Euroopan unionin neuvontaoperaatiosta Ukrainassa (EUAM Ukraina)

42

*

Neuvoston täytäntöönpanopäätös 2014/487/YUTP, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2014, Libyan tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2011/137/YUTP täytäntöönpanosta

48

*

Neuvoston täytäntöönpanopäätös 2014/488/YUTP, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2014, Syyriaan kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2013/255/YUTP täytäntöönpanosta

49

2014/489/EU

*

Komission päätös, annettu 19 päivänä kesäkuuta 2013, valtiontuesta SA.28599 (C 23/10 (ex NN 36/10, ex CP 163/09)), jota Espanjan kuningaskunta on myöntänyt maanpäällisen verkon digitaalitelevisiolle syrjäisillä ja vähemmän kaupungistuneilla alueilla (Castilla-La Manchan ulkopuolella)
  (tiedoksiannettu numerolla C(2013) 3204)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2013) 3204)

1

52

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

2014/490/EU

*

Etuuskohteluun oikeuttavia Paneurooppa–Välimeri-alkuperäsääntöjä koskevan alueellisen yleissopimuksen sekakomitean päätös N:o 2, annettu 21 päivänä toukokuuta 2014, Moldovan tasavallan hakemuksesta liittyä etuuskohteluun oikeuttavia Paneurooppa–Välimeri-alkuperäsääntöjä koskevan alueellisen yleissopimuksen sopimuspuoleksi

88

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 23.7.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 217/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 217/1

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 790/2014,

annettu 22 päivänä heinäkuuta 2014,

tiettyihin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä terrorismin torjumiseksi annetun asetuksen (EY) N:o 2580/2001 2 artiklan 3 kohdan täytäntöönpanosta sekä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 125/2014 kumoamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon tiettyihin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä terrorismin torjumiseksi 27 päivänä joulukuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2580/2001 (1) ja erityisesti sen 2 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 10 päivänä helmikuuta 2014 asetuksen (EY) N:o 2580/2001 2 artiklan 3 kohdan täytäntöönpanosta täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 125/2014 (2), jossa vahvistetaan ajan tasalla oleva luettelo henkilöistä, ryhmistä ja yhteisöistä, joihin sovelletaan asetusta (EY) N:o 2580/2001, jäljempänä ’luettelo’. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 10 päivänä helmikuuta 2014 asetuksen (EY) N:o 2580/2001 2 artiklan 3 kohdan täytäntöönpanosta täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 125/2014 (2), jossa vahvistetaan ajan tasalla oleva luettelo henkilöistä, ryhmistä ja yhteisöistä, joihin sovelletaan asetusta (EY) N:o 2580/2001, jäljempänä ’luettelo’.

| (2) | Neuvosto on toimittanut, sikäli kuin se on ollut käytännössä mahdollista, kaikille henkilöille, ryhmille ja yhteisöille perustelut, joista ilmenee, mistä syystä nämä on merkitty luetteloon. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto on toimittanut, sikäli kuin se on ollut käytännössä mahdollista, kaikille henkilöille, ryhmille ja yhteisöille perustelut, joista ilmenee, mistä syystä nämä on merkitty luetteloon.

| (3) | Neuvosto on Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella tiedottanut luetteloon merkityille henkilöille, ryhmille ja yhteisöille, että se on päättänyt pitää nämä edelleen luettelossa. Neuvosto on tiedottanut asianomaisille henkilöille, ryhmille ja yhteisöille myös mahdollisuudesta pyytää neuvostolta perustelut sille, mistä syystä ne on merkitty luetteloon, jollei perusteluja ole aiemmin annettu näille tiedoksi. |
| --- | --- |

(3)

Neuvosto on Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella tiedottanut luetteloon merkityille henkilöille, ryhmille ja yhteisöille, että se on päättänyt pitää nämä edelleen luettelossa. Neuvosto on tiedottanut asianomaisille henkilöille, ryhmille ja yhteisöille myös mahdollisuudesta pyytää neuvostolta perustelut sille, mistä syystä ne on merkitty luetteloon, jollei perusteluja ole aiemmin annettu näille tiedoksi.

| (4) | Neuvosto on asetuksen (EY) N:o 2580/2001 2 artiklan 3 kohdassa edellytetyn mukaisesti tarkastellut luetteloa uudelleen. Uudelleentarkastelun yhteydessä se on ottanut huomioon asianomaisten neuvostolle toimittamat huomautukset. |
| --- | --- |

(4)

Neuvosto on asetuksen (EY) N:o 2580/2001 2 artiklan 3 kohdassa edellytetyn mukaisesti tarkastellut luetteloa uudelleen. Uudelleentarkastelun yhteydessä se on ottanut huomioon asianomaisten neuvostolle toimittamat huomautukset.

| (5) | Neuvosto on katsonut, ettei ole enää perusteltua pitää tiettyä henkilöä luettelossa. |
| --- | --- |

(5)

Neuvosto on katsonut, ettei ole enää perusteltua pitää tiettyä henkilöä luettelossa.

| (6) | Neuvosto on todennut, että henkilöt, ryhmät ja yhteisöt, jotka on merkitty tämän asetuksen liitteessä olevaan luetteloon, ovat sekaantuneet terroritekoihin neuvoston yhteisen kannan 2001/931/YUTP (3) 1 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla, että mainitun yhteisen kannan 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu toimivaltainen viranomainen on tehnyt näitä henkilöitä, ryhmiä ja yhteisöjä koskevan päätöksen ja että näihin henkilöihin, ryhmiin ja yhteisöihin olisi edelleen sovellettava asetuksessa (EY) N:o 2580/2001 säädettyjä erityisiä rajoittavia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(6)

Neuvosto on todennut, että henkilöt, ryhmät ja yhteisöt, jotka on merkitty tämän asetuksen liitteessä olevaan luetteloon, ovat sekaantuneet terroritekoihin neuvoston yhteisen kannan 2001/931/YUTP (3) 1 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla, että mainitun yhteisen kannan 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu toimivaltainen viranomainen on tehnyt näitä henkilöitä, ryhmiä ja yhteisöjä koskevan päätöksen ja että näihin henkilöihin, ryhmiin ja yhteisöihin olisi edelleen sovellettava asetuksessa (EY) N:o 2580/2001 säädettyjä erityisiä rajoittavia toimenpiteitä.

| (7) | Luettelo olisi saatettava tämän mukaisesti ajan tasalle ja täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 125/2014 olisi kumottava, |
| --- | --- |

(7)

Luettelo olisi saatettava tämän mukaisesti ajan tasalle ja täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 125/2014 olisi kumottava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 2580/2001 2 artiklan 3 kohdassa säädetty luettelo on tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Kumotaan täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 125/2014.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 22 päivänä heinäkuuta 2014.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

C. ASHTON

---

(1)  EYVL L 344, 28.12.2001, s. 70.

1

(2)  Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 125/2014, annettu 10 päivänä helmikuuta 2014, tiettyihin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä terrorismin torjumiseksi annetun asetuksen (EY) N:o 2580/2001 2 artiklan 3 kohdan täytäntöönpanosta sekä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 714/2013 kumoamisesta (EUVL L 40, 11.2.2014, s. 9).

2

(3)  Neuvoston yhteinen kanta 2001/931/YUTP, 27 päivältä joulukuuta 2001, erityistoimenpiteiden toteuttamisesta terrorismin torjumiseksi (EYVL L 344, 28.12.2001, s. 93).

3

---

LIITE

Luettelo 1 artiklassa tarkoitetuista henkilöistä, ryhmistä ja yhteisöistä

I   HENKILÖT

| 1. | ABDOLLAHI Hamed (alias Mustafa Abdullahi), syntynyt 11.8.1960 Iranissa Passi: D9004878. |
| --- | --- |

1.

ABDOLLAHI Hamed (alias Mustafa Abdullahi), syntynyt 11.8.1960 Iranissa Passi: D9004878.

| 2. | AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, syntynyt Al Ihsassa (Saudi-Arabia), Saudi-Arabian kansalainen |
| --- | --- |

2.

AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, syntynyt Al Ihsassa (Saudi-Arabia), Saudi-Arabian kansalainen

| 3. | AL-YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, syntynyt 16.10.1966 Tarutissa (Saudi-Arabia), Saudi-Arabian kansalainen |
| --- | --- |

3.

AL-YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, syntynyt 16.10.1966 Tarutissa (Saudi-Arabia), Saudi-Arabian kansalainen

| 4. | ARBABSIAR Manssor (alias Mansour Arbabsiar), syntynyt 6.3. tai 15.3.1955 Iranissa Iranin ja Yhdysvaltain kansalainen. Passi: C2002515 (Iran); passi: 477845448 (Yhdysvallat). Kansallisen henkilökortin nro: 07442833, voimassa 15.3.2016 asti (Yhdysvaltain ajokortti) |
| --- | --- |

4.

ARBABSIAR Manssor (alias Mansour Arbabsiar), syntynyt 6.3. tai 15.3.1955 Iranissa Iranin ja Yhdysvaltain kansalainen. Passi: C2002515 (Iran); passi: 477845448 (Yhdysvallat). Kansallisen henkilökortin nro: 07442833, voimassa 15.3.2016 asti (Yhdysvaltain ajokortti)

| 5. | BOUYERI, Mohammed (alias Abu ZUBAIR, alias SOBIAR, alias Abu ZOUBAIR), syntynyt 8.3.1978 Amsterdamissa (Alankomaat) — Hofstadgroep-ryhmän jäsen |
| --- | --- |

5.

BOUYERI, Mohammed (alias Abu ZUBAIR, alias SOBIAR, alias Abu ZOUBAIR), syntynyt 8.3.1978 Amsterdamissa (Alankomaat) — Hofstadgroep-ryhmän jäsen

| 6. | IZZ-AL-DIN, Hasan (alias GARBAYA, Ahmed, alias SA-ID, alias SALWWAN, Samir), Libanon, syntynyt vuonna 1963 Libanonissa, Libanonin kansalainen |
| --- | --- |

6.

IZZ-AL-DIN, Hasan (alias GARBAYA, Ahmed, alias SA-ID, alias SALWWAN, Samir), Libanon, syntynyt vuonna 1963 Libanonissa, Libanonin kansalainen

| 7. | MOHAMMED, Khalid Shaikh (alias ALI, Salem, alias BIN KHALID, Fahd Bin Adballah, alias HENIN, Ashraf Refaat Nabith, alias WADOOD, Khalid Adbul), syntynyt 14.4.1965 tai 1.3.1964 Pakistanissa, passin nro 488555 |
| --- | --- |

7.

MOHAMMED, Khalid Shaikh (alias ALI, Salem, alias BIN KHALID, Fahd Bin Adballah, alias HENIN, Ashraf Refaat Nabith, alias WADOOD, Khalid Adbul), syntynyt 14.4.1965 tai 1.3.1964 Pakistanissa, passin nro 488555

| 8. | SHAHLAI Abdul Reza (alias Abdol Reza Shala'i, alias Abd-al Reza Shalai, alias Abdorreza Shahlai, alias Abdolreza Shahla'i, alias Abdul-Reza Shahlaee, alias Hajj Yusef, alias Haji Yusif, alias Hajji Yasir, alias Hajji Yusif, alias Yusuf Abu-al-Karkh), syntynyt arviolta vuonna 1957 Iranissa. Osoitteet: 1) Kermanshah, Iran, 2) Mehranin sotilastukikohta, Ilamin maakunta, Iran |
| --- | --- |

8.

SHAHLAI Abdul Reza (alias Abdol Reza Shala'i, alias Abd-al Reza Shalai, alias Abdorreza Shahlai, alias Abdolreza Shahla'i, alias Abdul-Reza Shahlaee, alias Hajj Yusef, alias Haji Yusif, alias Hajji Yasir, alias Hajji Yusif, alias Yusuf Abu-al-Karkh), syntynyt arviolta vuonna 1957 Iranissa. Osoitteet: 1) Kermanshah, Iran, 2) Mehranin sotilastukikohta, Ilamin maakunta, Iran

| 9. | SHAKURI Ali Gholam, syntynyt arviolta vuonna 1965 Teheranissa (Iran) |
| --- | --- |

9.

SHAKURI Ali Gholam, syntynyt arviolta vuonna 1965 Teheranissa (Iran)

| 10. | SOLEIMANI Qasem (alias Ghasem Soleymani, alias Qasmi Sulayman, alias Qasem Soleymani, alias Qasem Solaimani, alias Qasem Salimani, alias Qasem Solemani, alias Qasem Sulaimani, alias Qasem Sulemani), syntynyt 11.3.1957 Iranissa. Iranin kansalainen Passi: 008827 (Iranin diplomaattipassi), myönnetty vuonna 1999 Sotilasarvo: kenraalimajuri |
| --- | --- |

10.

SOLEIMANI Qasem (alias Ghasem Soleymani, alias Qasmi Sulayman, alias Qasem Soleymani, alias Qasem Solaimani, alias Qasem Salimani, alias Qasem Solemani, alias Qasem Sulaimani, alias Qasem Sulemani), syntynyt 11.3.1957 Iranissa. Iranin kansalainen Passi: 008827 (Iranin diplomaattipassi), myönnetty vuonna 1999 Sotilasarvo: kenraalimajuri

II   RYHMÄT JA YHTEISÖT

| 1. | Abu Nidal Organisation — ANO (alias Fatah Revolutionary Council, alias Arab Revolutionary Brigades, alias Black September/Musta syyskuu, alias Revolutionary Organisation of Socialist Muslims) |
| --- | --- |

1.

Abu Nidal Organisation — ANO (alias Fatah Revolutionary Council, alias Arab Revolutionary Brigades, alias Black September/Musta syyskuu, alias Revolutionary Organisation of Socialist Muslims)

| 2. | Al-Aqsa marttyyrien prikaati |
| --- | --- |

2.

Al-Aqsa marttyyrien prikaati

| 3. | Al-Aqsa e.V. |
| --- | --- |

3.

Al-Aqsa e.V.

| 4. | Al-Takfir ja al-Hijra |
| --- | --- |

4.

Al-Takfir ja al-Hijra

| 5. | Babbar Khalsa |
| --- | --- |

5.

Babbar Khalsa

| 6. | Filippiinien kommunistinen puolue, mukaan lukien New People's Army — NPA, Filippiinit |
| --- | --- |

6.

Filippiinien kommunistinen puolue, mukaan lukien New People's Army — NPA, Filippiinit

| 7. | Gama'a al-Islamiyya, (alias Al-Gama'a al-Islamiyya) (Islamic Group — IG) |
| --- | --- |

7.

Gama'a al-Islamiyya, (alias Al-Gama'a al-Islamiyya) (Islamic Group — IG)

| 8. | İslami Büyük Doğu Akıncılar Cephesi — IBDA-C (Great Islamic Eastern Warriors Front) |
| --- | --- |

8.

İslami Büyük Doğu Akıncılar Cephesi — IBDA-C (Great Islamic Eastern Warriors Front)

| 9. | Hamas, mukaan lukien Hamas-Izz al-Din al-Qassem |
| --- | --- |

9.

Hamas, mukaan lukien Hamas-Izz al-Din al-Qassem

| 10. | Hizballah Military Wing (alias Hezbollah Military Wing, alias Hizbullah Military Wing, alias Hizbollah Military Wing, alias Hezballah Military Wing, alias Hisbollah Military Wing, alias Hizbu'llah Military Wing, alias Hizb Allah Military Wing, alias Jihad Council (ja kaikki sen alaisuuteen kuuluvat yksiköt, mukaan lukien ulkoisesta turvallisuudesta vastaava organisaatio) |
| --- | --- |

10.

Hizballah Military Wing (alias Hezbollah Military Wing, alias Hizbullah Military Wing, alias Hizbollah Military Wing, alias Hezballah Military Wing, alias Hisbollah Military Wing, alias Hizbu'llah Military Wing, alias Hizb Allah Military Wing, alias Jihad Council (ja kaikki sen alaisuuteen kuuluvat yksiköt, mukaan lukien ulkoisesta turvallisuudesta vastaava organisaatio)

| 11. | Hizbul Mujahideen — HM |
| --- | --- |

11.

Hizbul Mujahideen — HM

| 12. | Hofstadgroep-ryhmä |
| --- | --- |

12.

Hofstadgroep-ryhmä

| 13. | Holy Land Foundation for Relief and Development |
| --- | --- |

13.

Holy Land Foundation for Relief and Development

| 14. | International Sikh Youth Federation — ISYF |
| --- | --- |

14.

International Sikh Youth Federation — ISYF

| 15. | Khalistan Zindabad Force — KZF |
| --- | --- |

15.

Khalistan Zindabad Force — KZF

| 16. | Kurdistanin työväenpuolue — PKK (alias KADEK, alias KONGRA-GEL) |
| --- | --- |

16.

Kurdistanin työväenpuolue — PKK (alias KADEK, alias KONGRA-GEL)

| 17. | Tamil Eelamin vapautuksen tiikerit — LTTE |
| --- | --- |

17.

Tamil Eelamin vapautuksen tiikerit — LTTE

| 18. | Ejército de Liberación Nacional (Kansallinen vapautusarmeija) |
| --- | --- |

18.

Ejército de Liberación Nacional (Kansallinen vapautusarmeija)

| 19. | Palestiinan islamilainen jihad — Palestinian Islamic Jihad — PIJ |
| --- | --- |

19.

Palestiinan islamilainen jihad — Palestinian Islamic Jihad — PIJ

| 20. | Palestiinan vapautuksen kansanrintama — Popular Front for the Liberation of Palestine — PFLP |
| --- | --- |

20.

Palestiinan vapautuksen kansanrintama — Popular Front for the Liberation of Palestine — PFLP

| 21. | Palestiinan vapautuksen kansanrintama — Popular Front for the Liberation of Palestine — General Command (alias PFLP — General Command) |
| --- | --- |

21.

Palestiinan vapautuksen kansanrintama — Popular Front for the Liberation of Palestine — General Command (alias PFLP — General Command)

| 22. | Fuerzas armadas revolucionarias de Colombia — FARC (Kolumbian vallankumoukselliset asevoimat) |
| --- | --- |

22.

Fuerzas armadas revolucionarias de Colombia — FARC (Kolumbian vallankumoukselliset asevoimat)

| 23. | Devrimci Halk Kurtuluș Partisi-Cephesi — DHKP/C (alias Devrimci Sol (Revolutionary Left), alias Dev Sol) (Vallankumouksellinen kansanarmeija/rintama/puolue) |
| --- | --- |

23.

Devrimci Halk Kurtuluș Partisi-Cephesi — DHKP/C (alias Devrimci Sol (Revolutionary Left), alias Dev Sol) (Vallankumouksellinen kansanarmeija/rintama/puolue)

| 24. | Sendero Luminoso — SL (Loistava polku) |
| --- | --- |

24.

Sendero Luminoso — SL (Loistava polku)

| 25. | Teyrbazen Azadiya Kurdistan — TAK (alias Kurdistan Freedom Falcons, alias Kurdistan Freedom Hawks) |
| --- | --- |

25.

Teyrbazen Azadiya Kurdistan — TAK (alias Kurdistan Freedom Falcons, alias Kurdistan Freedom Hawks)

---

| 23.7.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 217/5 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 217/5

---

NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 791/2014,

annettu 22 päivänä heinäkuuta 2014,

tietyistä Euroopan yhteisön ja Irakin talous- ja rahoitussuhteita koskevista erityisrajoituksista annetun asetuksen (EY) N:o 1210/2003 muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 215 artiklan,

ottaa huomioon neuvoston yhteisen kannan 2003/495/YUTP (1), 7 päivältä heinäkuuta 2003, Irakista ja yhteisten kantojen 96/741/YUTP ja 2002/599/YUTP kumoamisesta,

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja Euroopan komission yhteisen ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvoston asetuksella (EY) N:o 1210/2003 (2) on otettu käyttöön Irakiin kohdistuvia rajoittavia toimenpiteitä yhteisen kannan 2003/495/YUTP ja Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1483 (2003) mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Neuvoston asetuksella (EY) N:o 1210/2003 (2) on otettu käyttöön Irakiin kohdistuvia rajoittavia toimenpiteitä yhteisen kannan 2003/495/YUTP ja Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1483 (2003) mukaisesti.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1210/2003 4 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaan taloudellisia resursseja ei saa luovuttaa suoraan tai välillisesti asetuksen liitteessä IV lueteltujen luonnollisten henkilöiden, oikeushenkilöiden, elinten tai yhteisöjen käyttöön tai niiden hyväksi siten, että kyseiset henkilöt, elimet tai yhteisöt voisivat hankkia varoja, tavaroita tai palveluita. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1210/2003 4 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaan taloudellisia resursseja ei saa luovuttaa suoraan tai välillisesti asetuksen liitteessä IV lueteltujen luonnollisten henkilöiden, oikeushenkilöiden, elinten tai yhteisöjen käyttöön tai niiden hyväksi siten, että kyseiset henkilöt, elimet tai yhteisöt voisivat hankkia varoja, tavaroita tai palveluita.

| (3) | Neuvosto on 22 päivänä heinäkuuta 2014 hyväksynyt päätöksen 2014/484/YUTP (3), jossa kielletään varojen tai taloudellisten resurssien asettaminen suoraan tai välillisesti luettelossa mainittujen henkilöiden ja yhteisöjen hyödynnettäviksi. Päätöksen mukaan poikkeuksia voidaan tehdään silloin, kun varat ja taloudelliset resurssit a) ovat tarpeen perustarpeiden kattamiseksi, b) on tarkoitettu yksinomaan oikeudellisten palvelujen antamiseen liittyvien kohtuullisten palkkioiden maksamiseen ja näistä palveluista aiheutuneiden kulujen korvaamiseen, c) on tarkoitettu yksinomaan jäädytettyjen varojen ja taloudellisten resurssien säilyttämisestä tai hoidosta aiheutuvien palkkioiden tai palvelumaksujen maksamiseen tai d) ovat välttämättömiä poikkeuksellisiin kuluihin. |
| --- | --- |

(3)

Neuvosto on 22 päivänä heinäkuuta 2014 hyväksynyt päätöksen 2014/484/YUTP (3), jossa kielletään varojen tai taloudellisten resurssien asettaminen suoraan tai välillisesti luettelossa mainittujen henkilöiden ja yhteisöjen hyödynnettäviksi. Päätöksen mukaan poikkeuksia voidaan tehdään silloin, kun varat ja taloudelliset resurssit a) ovat tarpeen perustarpeiden kattamiseksi, b) on tarkoitettu yksinomaan oikeudellisten palvelujen antamiseen liittyvien kohtuullisten palkkioiden maksamiseen ja näistä palveluista aiheutuneiden kulujen korvaamiseen, c) on tarkoitettu yksinomaan jäädytettyjen varojen ja taloudellisten resurssien säilyttämisestä tai hoidosta aiheutuvien palkkioiden tai palvelumaksujen maksamiseen tai d) ovat välttämättömiä poikkeuksellisiin kuluihin.

| (4) | On myös asianmukaista päivittää asetus (EY) N:o 1210/2003 jäsenvaltioiden ilmoittamilla toimivaltaisia viranomaisia koskevilla viimeisimmillä tiedoilla. |
| --- | --- |

(4)

On myös asianmukaista päivittää asetus (EY) N:o 1210/2003 jäsenvaltioiden ilmoittamilla toimivaltaisia viranomaisia koskevilla viimeisimmillä tiedoilla.

| (5) | Sen vuoksi asetus (EY) N:o 1210/2003 olisi muutettava tämän mukaisesti, |
| --- | --- |

(5)

Sen vuoksi asetus (EY) N:o 1210/2003 olisi muutettava tämän mukaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EY) N:o 1210/2003 seuraavasti:

| 1) | Muutetaan 4 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 3 kohta seuraavalla:
  ”3)   Mitään varoja tai taloudellisia resursseja ei saa suoraan tai välillisesti asettaa liitteessä IV lueteltujen luonnollisten tai oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten saataville tai hyödynnettäviksi.” |
| --- | --- | --- |

1)

Muutetaan 4 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 3 kohta seuraavalla:

”3)   Mitään varoja tai taloudellisia resursseja ei saa suoraan tai välillisesti asettaa liitteessä IV lueteltujen luonnollisten tai oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten saataville tai hyödynnettäviksi.”

| b) | Kumotaan 4 kohta. |
| --- | --- |

b)

Kumotaan 4 kohta.

| 2) | Korvataan 4 a artiklan seuraavasti:
  ”4 a artikla
  Edellä 4 artiklan 3 kohdassa säädetystä kiellosta ei seuraa minkäänlaista vastuuta asianomaisille luonnollisille henkilöille, oikeushenkilöille tai yhteisöille, jotka eivät tienneet tai joilla ei ollut perusteltua syytä epäillä, että niiden toimet rikkoisivat tätä kieltoa.” |
| --- | --- |

2)

Korvataan 4 a artiklan seuraavasti:

”4 a artikla

Edellä 4 artiklan 3 kohdassa säädetystä kiellosta ei seuraa minkäänlaista vastuuta asianomaisille luonnollisille henkilöille, oikeushenkilöille tai yhteisöille, jotka eivät tienneet tai joilla ei ollut perusteltua syytä epäillä, että niiden toimet rikkoisivat tätä kieltoa.”

| 3) | Korvataan 5 artikla seuraavasti:
  ”5 artikla
  1.   Edellä oleva 4 artikla ei estä rahoitus- tai luottolaitoksia hyvittämästä jäädytettyjä tilejä, kun ne saavat kolmansilta osapuolilta luettelossa olevan henkilön, yhteisön tai elimen tilille tarkoitettuja varoja edellyttäen, että myös kaikki näille tileille lisättävät varat jäädytetään. Rahoitus- tai luottolaitoksen on ilmoitettava näistä tilitapahtumista toimivaltaisille viranomaisille viipymättä.
  2.   Poiketen siitä, mitä 4 artiklan 3 kohdassa säädetään, liitteessä V luetelluilla verkkosivuilla mainitut toimivaltaiset viranomaiset voivat myöntää luvan tiettyjen jäädytettyjen varojen tai taloudellisten resurssien asettamiseen saataville tarkoituksenmukaisiksi katsominsa ehdoin ja todettuaan, että kyseiset varat tai taloudelliset resurssit






  a) | ovat tarpeen liitteessä IV lueteltujen luonnollisten ja oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten sekä kyseisten luonnollisten henkilöiden huollettavina olevien perheenjäsenten perustarpeiden tyydyttämiseksi mukaan lukien maksut, jotka aiheutuvat elintarvikkeiden hankinnasta, vuokrasta tai asuntolainasta, lääkkeistä ja sairaanhoidosta, veroista, vakuutusmaksuista ja julkisten palvelujen käytöstä; |
| --- | --- | --- |

3)

Korvataan 5 artikla seuraavasti:

”5 artikla

1.   Edellä oleva 4 artikla ei estä rahoitus- tai luottolaitoksia hyvittämästä jäädytettyjä tilejä, kun ne saavat kolmansilta osapuolilta luettelossa olevan henkilön, yhteisön tai elimen tilille tarkoitettuja varoja edellyttäen, että myös kaikki näille tileille lisättävät varat jäädytetään. Rahoitus- tai luottolaitoksen on ilmoitettava näistä tilitapahtumista toimivaltaisille viranomaisille viipymättä.

2.   Poiketen siitä, mitä 4 artiklan 3 kohdassa säädetään, liitteessä V luetelluilla verkkosivuilla mainitut toimivaltaiset viranomaiset voivat myöntää luvan tiettyjen jäädytettyjen varojen tai taloudellisten resurssien asettamiseen saataville tarkoituksenmukaisiksi katsominsa ehdoin ja todettuaan, että kyseiset varat tai taloudelliset resurssit

a)

ovat tarpeen liitteessä IV lueteltujen luonnollisten ja oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten sekä kyseisten luonnollisten henkilöiden huollettavina olevien perheenjäsenten perustarpeiden tyydyttämiseksi mukaan lukien maksut, jotka aiheutuvat elintarvikkeiden hankinnasta, vuokrasta tai asuntolainasta, lääkkeistä ja sairaanhoidosta, veroista, vakuutusmaksuista ja julkisten palvelujen käytöstä;

| b) | on tarkoitettu yksinomaan oikeudellisiin palveluihin liittyvien kohtuullisten palkkioiden maksamiseen ja näistä palveluista aiheutuneiden kulujen korvaamiseen; |
| --- | --- |

b)

on tarkoitettu yksinomaan oikeudellisiin palveluihin liittyvien kohtuullisten palkkioiden maksamiseen ja näistä palveluista aiheutuneiden kulujen korvaamiseen;

| c) | on tarkoitettu yksinomaan jäädytettyjen varojen tai jäädytettyjen taloudellisten resurssien tavanomaisesta säilyttämisestä tai hoidosta aiheutuvien palkkioiden tai palvelumaksujen maksamiseen; tai |
| --- | --- |

c)

on tarkoitettu yksinomaan jäädytettyjen varojen tai jäädytettyjen taloudellisten resurssien tavanomaisesta säilyttämisestä tai hoidosta aiheutuvien palkkioiden tai palvelumaksujen maksamiseen; tai

| d) | ovat tarpeen poikkeuksellisia menoja varten edellyttäen, että asianomainen toimivaltainen viranomainen on ilmoittanut muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille ja komissiolle vähintään kaksi viikkoa ennen luvan myöntämistä perusteet, joiden nojalla se katsoo, että erityinen lupa olisi myönnettävä. |
| --- | --- |

d)

ovat tarpeen poikkeuksellisia menoja varten edellyttäen, että asianomainen toimivaltainen viranomainen on ilmoittanut muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille ja komissiolle vähintään kaksi viikkoa ennen luvan myöntämistä perusteet, joiden nojalla se katsoo, että erityinen lupa olisi myönnettävä.

3.   Asianomaisten jäsenvaltioiden on ilmoitettava muille jäsenvaltioille ja komissiolle kaikista tämän artiklan nojalla annetuista luvista.”

| 4) | Korvataan liite V tämän asetuksen liitteessä olevalla tekstillä. |
| --- | --- |

4)

Korvataan liite V tämän asetuksen liitteessä olevalla tekstillä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 22 päivänä heinäkuuta 2014.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

C. ASHTON

---

(1)  EUVL L 169, 8.7.2003, s. 72.

1

(2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1210/2003, annettu 7 päivänä heinäkuuta 2003, tietyistä Euroopan yhteisön ja Irakin talous- ja rahoitussuhteita koskevista erityisrajoituksista ja asetuksen (EY) N:o 2465/1996 kumoamisesta (EUVL L 169, 8.7.2003, s. 6).

2

(3)  Neuvoston päätös 2014/484/YUTP, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2014, Irakia koskevan yhteisen kannan 2003/495/YUTP muuttamisesta (katso tämän virallisen lehden sivu 38).

3

---

LIITE

”LIITE V

Tiedot 5, 6, 7 ja 8 artiklassa tarkoitettujen toimivaltaisten viranomaisten verkkosivuista sekä osoite Euroopan komissiolle toimitettavia ilmoituksia varten

A.   Jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset:

BELGIA

http://www.diplomatie.be/eusanctions

BULGARIA

http://www.mfa.bg/en/pages/135/index.html

TŠEKKI

http://www.mfcr.cz/mezinarodnisankce

TANSKA

http://um.dk/da/politik-og-diplomati/retsorden/sanktioner/

SAKSA

http://www.bmwi.de/DE/Themen/Aussenwirtschaft/aussenwirtschaftsrecht,did=404888.html

VIRO

http://www.vm.ee/est/kat_622/

IRLANTI

http://www.dfa.ie/home/index.aspx?id=28519

KREIKKA

http://www.mfa.gr/en/foreign-policy/global-issues/international-sanctions.html

ESPANJA

http://www.exteriores.gob.es/Portal/es/PoliticaExteriorCooperacion/GlobalizacionOportunidadesRiesgos/Documents/ORGANISMOS%20COMPETENTES%20SANCIONES%20INTERNACIONALES.pdf

RANSKA

http://www.diplomatie.gouv.fr/autorites-sanctions/

KROATIA

http://www.mvep.hr/sankcije

ITALIA

http://www.esteri.it/MAE/IT/Politica_Europea/Misure_Deroghe/

KYPROS

http://www.mfa.gov.cy/sanctions

LATVIA

http://www.mfa.gov.lv/en/security/4539

LIETTUA

http://www.urm.lt/sanctions

LUXEMBURG

http://www.mae.lu/sanctions

UNKARI

http://en.nav.gov.hu/criminal_branch_of_NTCA/restrictive_measures/European_Unions_consolidated_sanctions_list

ΜΑLTA

https://www.gov.mt/en/Government/Government%20of%20Malta/Ministries%20and%20Entities/Officially%20Appointed%20Bodies/Pages/Boards/Sanctions-Monitoring-Board-.aspx

ALANKOMAAT

www.rijksoverheid.nl/onderwerpen/internationale-vrede-en-veiligheid/sancties

ITÄVALTA

http://www.bmeia.gv.at/view.php3?f_id=12750&LNG=en&version=

PUOLA

http://www.msz.gov.pl

PORTUGALI

http://www.portugal.gov.pt/pt/os-ministerios/ministerio-dos-negocios-estrangeiros/quero-saber-mais/sobre-o-ministerio/medidas-restritivas/medidas-restritivas.aspx

ROMANIA

http://www.mae.ro/node/1548

SLOVENIA

http://www.mzz.gov.si/si/zunanja_politika_in_mednarodno_pravo/zunanja_politika/mednarodna_varnost/omejevalni_ukrepi/

SLOVAKIA

http://www.mzv.sk/sk/europske_zalezitosti/europske_politiky-sankcie_eu

SUOMI

http://formin.finland.fi/kvyhteistyo/pakotteet

RUOTSI

http://www.ud.se/sanktioner

YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA

https://www.gov.uk/sanctions-embargoes-and-restrictions

B.   Osoite Euroopan komissiolle toimitettavia ilmoituksia varten:

| European Commission |
| --- |
| Service for Foreign Policy Instruments (FPI) |
| EEAS 02/309 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Sähköposti: relex-sanctions@ec.europa.eu” |

European Commission

Service for Foreign Policy Instruments (FPI)

EEAS 02/309

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Sähköposti: relex-sanctions@ec.europa.eu”

---

| 23.7.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 217/9 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 217/9

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 792/2014,

annettu 22 päivänä heinäkuuta 2014,

Libyan tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 204/2011 16 artiklan 2 kohdan täytäntöönpanosta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Libyan tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä 2 päivänä maaliskuuta 2011 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 204/2011 (1) ja erityisesti sen 16 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2011 asetuksen (EU) N:o 204/2011. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2011 asetuksen (EU) N:o 204/2011.

| (2) | Neuvosto on todennut, että yhden henkilön pitämiselle asetuksen (EU) N:o 204/2011 liitteessä III olevassa luettelossa ei ole enää perusteita. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto on todennut, että yhden henkilön pitämiselle asetuksen (EU) N:o 204/2011 liitteessä III olevassa luettelossa ei ole enää perusteita.

| (3) | Asetus (EU) N:o 204/2011 olisi muutettava tämän mukaisesti, |
| --- | --- |

(3)

Asetus (EU) N:o 204/2011 olisi muutettava tämän mukaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Poistetaan asetuksen (EU) N:o 204/2011 liitteessä III olevasta luettelosta seuraava henkilö:

| 23. | ZIDANE, Mohamad Ali. |
| --- | --- |

23.

ZIDANE, Mohamad Ali.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 22 päivänä heinäkuuta 2014.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

C. ASHTON

---

(1)  EUVL L 58, 3.3.2011, s. 1.

1

---

| 23.7.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 217/10 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 217/10

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 793/2014,

annettu 22 päivänä heinäkuuta 2014,

Syyrian tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 36/2012 täytäntöönpanosta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Syyrian tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä ja asetuksen (EU) N:o 442/2011 kumoamisesta 18 päivänä tammikuuta 2012 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 36/2012 (1) ja erityisesti sen 32 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 18 päivänä tammikuuta 2012 asetuksen (EU) N:o 36/2012. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 18 päivänä tammikuuta 2012 asetuksen (EU) N:o 36/2012.

| (2) | Tilanteen vakavuus huomioon ottaen asetuksen (EU) N:o 36/2012 liitteessä II olevaan luetteloon henkilöistä ja yhteisöistä, joihin sovelletaan rajoittavia toimenpiteitä, olisi lisättävä kolme henkilöä ja yhdeksän yhteisöä. |
| --- | --- |

(2)

Tilanteen vakavuus huomioon ottaen asetuksen (EU) N:o 36/2012 liitteessä II olevaan luetteloon henkilöistä ja yhteisöistä, joihin sovelletaan rajoittavia toimenpiteitä, olisi lisättävä kolme henkilöä ja yhdeksän yhteisöä.

| (3) | Asetuksen (EU) N:o 36/2012 liite II olisi näin ollen muutettava, |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EU) N:o 36/2012 liite II olisi näin ollen muutettava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Lisätään tämän asetuksen liitteessä luetellut henkilöt ja yhteisöt asetuksen (EU) N:o 36/2012 liitteessä II olevaan luetteloon.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 22 päivänä heinäkuuta 2014.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

C. ASHTON

---

(1)  EUVL L 16, 19.1.2012, s. 1.

1

---

LIITE

Luettelo 1 artiklassa tarkoitetuista henkilöistä ja yhteisöistä

A.   Henkilöt

| | Nimi | Tunnistetiedot | Perustelut | Luetteloon merkitsemisen päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 180. | Hashim Anwar al-Aqqad alias Hashem Aqqad, Hashem Akkad, Hashim Akkad | Syntynyt 1961
  Mohagirine, Syyria. | Merkittävä liikemies, Akkad Group -yritysryhmän puheenjohtaja. Akkad Group toimii useilla Syyrian talouden aloilla, kuten öljy- ja kaasualalla. Hän tukee Syyrian hallintoa ja hyötyy siitä. | 23.7.2014 |
| 181. | Eversti Suhayl Hasan alias Eversti Suhayl al-Hasan, ”al-Nimir”/”Tiikeri”, Sohail Hassan, Sohail al-Hassan, Suhail Hassan, Kenraaliluutnantti Suhayl Hassan, Prikaatinkenraali Suhayl Hasan | | Syyrian hallinnon sotilaskomentaja, vastuussa siviiliväestöön kohdistetuista väkivaltaisista tukahduttamistoimista. Hallinnon kannattaja. | 23.7.2014 |
| 182. | Amr Armanazi alias Amr Muhammad Najib Al-Armanazi, Amr Najib Armanazi, Amrou Al-Armanazy | Syntynyt 7. helmikuuta 1944 | Syyrian tieteellisen sotilastutkimuslaitoksen (Scientific Studies and Research Centre, SSRC) pääjohtaja, vastuussa tuen antamisesta Syyrian armeijalle sellaisten tarvikkeiden hankintaa varten, joita käytettiin suoraan mielenosoittajien valvonnassa ja tukahduttamisessa.
  Vastuussa siviiliväestöön kohdistetuista väkivaltaisista tukahduttamistoimista. Hallinnon kannattaja. | 23.7.2014 |

Nimi

Tunnistetiedot

Perustelut

Luetteloon merkitsemisen päivämäärä

180.

Hashim Anwar al-Aqqad alias Hashem Aqqad, Hashem Akkad, Hashim Akkad

Syntynyt 1961

Mohagirine, Syyria.

Merkittävä liikemies, Akkad Group -yritysryhmän puheenjohtaja. Akkad Group toimii useilla Syyrian talouden aloilla, kuten öljy- ja kaasualalla. Hän tukee Syyrian hallintoa ja hyötyy siitä.

23.7.2014

181.

Eversti Suhayl Hasan alias Eversti Suhayl al-Hasan, ”al-Nimir”/”Tiikeri”, Sohail Hassan, Sohail al-Hassan, Suhail Hassan, Kenraaliluutnantti Suhayl Hassan, Prikaatinkenraali Suhayl Hasan

Syyrian hallinnon sotilaskomentaja, vastuussa siviiliväestöön kohdistetuista väkivaltaisista tukahduttamistoimista. Hallinnon kannattaja.

23.7.2014

182.

Amr Armanazi alias Amr Muhammad Najib Al-Armanazi, Amr Najib Armanazi, Amrou Al-Armanazy

Syntynyt 7. helmikuuta 1944

Syyrian tieteellisen sotilastutkimuslaitoksen (Scientific Studies and Research Centre, SSRC) pääjohtaja, vastuussa tuen antamisesta Syyrian armeijalle sellaisten tarvikkeiden hankintaa varten, joita käytettiin suoraan mielenosoittajien valvonnassa ja tukahduttamisessa.

Vastuussa siviiliväestöön kohdistetuista väkivaltaisista tukahduttamistoimista. Hallinnon kannattaja.

23.7.2014

B.   Yhteisöt

| | Nimi | Tunnistetiedot | Perustelut | Luetteloon merkitsemisen päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 54. | Oceans Petroleum Trading alias Overseas Petroleum Tradeing (SAL), Overseas Petroleum Company | Dunant Street, Snoubra Sector, Beirut, Lebanon. | Tukee Syyrian hallintoa ja hyötyy siitä järjestämällä peiteltyjä öljykuljetuksia Syyrian hallinnolle. | 23.7.2014 |
| 55. | Tri Oceans Trading | 35b Saray El Maadi Tower, Corniche El Nile, Cairo, Egypt, Postal Code 11431 P.O. Box: 1313 Maadi | Tukee Syyrian hallintoa ja hyötyy siitä järjestämällä peiteltyjä öljykuljetuksia Syyrian hallinnolle. | 23.7.2014 |
| 56. | The Baniyas Refinery Company alias Banias, Banyas | Banias Refinery Building, 26 Latkia Main Road, Tartous, P.O. Box 26, Syria. | General Corporation for Refining and Distribution of Petroleum Products (GCRDPP) -yhtiön tytäryhtiö, joka kuuluu öljy- ja mineraalivaroista vastaavan ministeriön alaisuuteen. Antaa tässä ominaisuudessa rahoitustukea Syyrian hallinnolle. | 23.7.2014 |
| 57. | The Homs Refinery Company alias Hims, General Company for Homs Refinery | General Company for Homs Refinery Building, 352 Tripoli Street, Homs, P.O. Box 352, Syria. | General Corporation for Refining and Distribution of Petroleum Products (GCRDPP) -yhtiön tytäryhtiö, joka kuuluu öljy- ja mineraalivaroista vastaavan ministeriön alaisuuteen. Antaa tässä ominaisuudessa rahoitustukea Syyrian hallinnolle. | 23.7.2014 |
| 58. | Army Supply Bureau (armeijan hankintatoimisto) | PO Box 3361, Damascus | Osallistunut sotilastarvikkeiden hankintaan hallinnon tueksi ja on siten vastuussa siviiliväestöön kohdistetuista väkivaltaisista tukahduttamistoimista Syyriassa. Osa Syyrian puolustusministeriötä. | 23.7.2014 |
| 59. | Industrial Establishment of Defence alias Industrial Establishment of Defense (IED), Industrial Establishment for Defence, Defence Factories Establishment, Establissements Industriels de la Defense (EID), Establissement Industrial de la Defence (ETINDE), Coefficient Defense Foundation | Al Thawraa Street, P.O. Box 2330 Damascas, or Al-Hameh, Damascas Countryside, P.O. Box 2230. | Osallistunut sotilastarvikkeiden hankintaan hallinnon tueksi ja on siten vastuussa siviiliväestöön kohdistetuista väkivaltaisista tukahduttamistoimista Syyriassa. Osa Syyrian puolustusministeriötä. | 23.7.2014 |
| 60. | Higher Institute for Applied Sciences and Technology (HISAT) | P.O. Box 31983, Barzeh | Jo luetteloon merkityn Syyrian tieteellisen sotilastutkimuslaitoksen (Scientific Studies and Research Centre, SSRC) alaisuuteen kuuluva laitos. Tarjoaa koulutusta ja tukea SSRC:lle ja on siten vastuussa siviiliväestöön kohdistetuista väkivaltaisista tukahduttamistoimista Syyriassa. | 23.7.2014 |
| 61. | National Standards & Calibration Laboratory (NSCL) | P.O. Box 4470 Damascus | Jo luetteloon merkityn Syyrian tieteellisen sotilastutkimuslaitoksen (Scientific Studies and Research Centre, SSRC) alaisuuteen kuuluva laitos. Tarjoaa koulutusta ja tukea SSRC:lle ja on siten vastuussa siviiliväestöön kohdistetuista väkivaltaisista tukahduttamistoimista Syyriassa. | 23.7.2014 |
| 62. | El Jazireh alias Al Jazerra | Shaheen Building, 2nd floor, Sami el Solh, Beyrouth; sector of hydrocarbons | Ayman Jaberin omistama tai hänen määräysvallassaan, näin ollen yhteyksiä luetteloon merkittyyn henkilöön. | 23.7.2014 |

Nimi

Tunnistetiedot

Perustelut

Luetteloon merkitsemisen päivämäärä

54.

Oceans Petroleum Trading alias Overseas Petroleum Tradeing (SAL), Overseas Petroleum Company

Dunant Street, Snoubra Sector, Beirut, Lebanon.

Tukee Syyrian hallintoa ja hyötyy siitä järjestämällä peiteltyjä öljykuljetuksia Syyrian hallinnolle.

23.7.2014

55.

Tri Oceans Trading

35b Saray El Maadi Tower, Corniche El Nile, Cairo, Egypt, Postal Code 11431 P.O. Box: 1313 Maadi

Tukee Syyrian hallintoa ja hyötyy siitä järjestämällä peiteltyjä öljykuljetuksia Syyrian hallinnolle.

23.7.2014

56.

The Baniyas Refinery Company alias Banias, Banyas

Banias Refinery Building, 26 Latkia Main Road, Tartous, P.O. Box 26, Syria.

General Corporation for Refining and Distribution of Petroleum Products (GCRDPP) -yhtiön tytäryhtiö, joka kuuluu öljy- ja mineraalivaroista vastaavan ministeriön alaisuuteen. Antaa tässä ominaisuudessa rahoitustukea Syyrian hallinnolle.

23.7.2014

57.

The Homs Refinery Company alias Hims, General Company for Homs Refinery

General Company for Homs Refinery Building, 352 Tripoli Street, Homs, P.O. Box 352, Syria.

General Corporation for Refining and Distribution of Petroleum Products (GCRDPP) -yhtiön tytäryhtiö, joka kuuluu öljy- ja mineraalivaroista vastaavan ministeriön alaisuuteen. Antaa tässä ominaisuudessa rahoitustukea Syyrian hallinnolle.

23.7.2014

58.

Army Supply Bureau (armeijan hankintatoimisto)

PO Box 3361, Damascus

Osallistunut sotilastarvikkeiden hankintaan hallinnon tueksi ja on siten vastuussa siviiliväestöön kohdistetuista väkivaltaisista tukahduttamistoimista Syyriassa. Osa Syyrian puolustusministeriötä.

23.7.2014

59.

Industrial Establishment of Defence alias Industrial Establishment of Defense (IED), Industrial Establishment for Defence, Defence Factories Establishment, Establissements Industriels de la Defense (EID), Establissement Industrial de la Defence (ETINDE), Coefficient Defense Foundation

Al Thawraa Street, P.O. Box 2330 Damascas, or Al-Hameh, Damascas Countryside, P.O. Box 2230.

Osallistunut sotilastarvikkeiden hankintaan hallinnon tueksi ja on siten vastuussa siviiliväestöön kohdistetuista väkivaltaisista tukahduttamistoimista Syyriassa. Osa Syyrian puolustusministeriötä.

23.7.2014

60.

Higher Institute for Applied Sciences and Technology (HISAT)

P.O. Box 31983, Barzeh

Jo luetteloon merkityn Syyrian tieteellisen sotilastutkimuslaitoksen (Scientific Studies and Research Centre, SSRC) alaisuuteen kuuluva laitos. Tarjoaa koulutusta ja tukea SSRC:lle ja on siten vastuussa siviiliväestöön kohdistetuista väkivaltaisista tukahduttamistoimista Syyriassa.

23.7.2014

61.

National Standards & Calibration Laboratory (NSCL)

P.O. Box 4470 Damascus

Jo luetteloon merkityn Syyrian tieteellisen sotilastutkimuslaitoksen (Scientific Studies and Research Centre, SSRC) alaisuuteen kuuluva laitos. Tarjoaa koulutusta ja tukea SSRC:lle ja on siten vastuussa siviiliväestöön kohdistetuista väkivaltaisista tukahduttamistoimista Syyriassa.

23.7.2014

62.

El Jazireh alias Al Jazerra

Shaheen Building, 2nd floor, Sami el Solh, Beyrouth; sector of hydrocarbons

Ayman Jaberin omistama tai hänen määräysvallassaan, näin ollen yhteyksiä luetteloon merkittyyn henkilöön.

23.7.2014

---

| 23.7.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 217/13 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 217/13

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 794/2014,

annettu 22 päivänä heinäkuuta 2014,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille. |
| --- | --- |

(1)

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

| (2) | Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(2)

Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 22 päivänä heinäkuuta 2014.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | MK | 59,9 |
| TR | 57,9 |
| XS | 56,8 |
| ZZ | 58,2 |
| 0707 00 05 | MK | 27,7 |
| TR | 79,1 |
| ZZ | 53,4 |
| 0709 93 10 | TR | 92,4 |
| ZZ | 92,4 |
| 0805 50 10 | AR | 113,7 |
| BO | 100,6 |
| CL | 116,3 |
| EG | 75,0 |
| NZ | 145,2 |
| TR | 74,0 |
| UY | 124,4 |
| ZA | 122,2 |
| ZZ | 108,9 |
| 0806 10 10 | BR | 145,7 |
| CL | 45,2 |
| EG | 145,4 |
| TR | 80,5 |
| ZZ | 104,2 |
| 0808 10 80 | AR | 204,8 |
| BR | 126,0 |
| CL | 110,3 |
| NZ | 129,2 |
| PE | 57,3 |
| US | 145,0 |
| ZA | 136,7 |
| ZZ | 129,9 |
| 0808 30 90 | AR | 181,2 |
| CL | 91,6 |
| NZ | 97,5 |
| ZA | 109,5 |
| ZZ | 120,0 |
| 0809 10 00 | MK | 86,8 |
| TR | 231,6 |
| XS | 80,5 |
| ZZ | 133,0 |
| 0809 29 00 | TR | 348,5 |
| US | 563,9 |
| ZZ | 456,2 |
| 0809 30 | MK | 75,2 |
| TR | 142,2 |
| ZZ | 108,7 |
| 0809 40 05 | BA | 53,1 |
| MK | 53,5 |
| ZZ | 53,3 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

MK

59,9

TR

57,9

XS

56,8

ZZ

58,2

0707 00 05

MK

27,7

TR

79,1

ZZ

53,4

0709 93 10

TR

92,4

ZZ

92,4

0805 50 10

AR

113,7

BO

100,6

CL

116,3

EG

75,0

NZ

145,2

TR

74,0

UY

124,4

ZA

122,2

ZZ

108,9

0806 10 10

BR

145,7

CL

45,2

EG

145,4

TR

80,5

ZZ

104,2

0808 10 80

AR

204,8

BR

126,0

CL

110,3

NZ

129,2

PE

57,3

US

145,0

ZA

136,7

ZZ

129,9

0808 30 90

AR

181,2

CL

91,6

NZ

97,5

ZA

109,5

ZZ

120,0

0809 10 00

MK

86,8

TR

231,6

XS

80,5

ZZ

133,0

0809 29 00

TR

348,5

US

563,9

ZZ

456,2

0809 30

MK

75,2

TR

142,2

ZZ

108,7

0809 40 05

BA

53,1

MK

53,5

ZZ

53,3

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 23.7.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 217/16 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 217/16

---

EUROOPAN KESKUSPANKIN ASETUS (EU) N:o 795/2014,

annettu 3 päivänä heinäkuuta 2014,

systeemisesti merkittäviä maksujärjestelmiä koskevista yleisvalvontavaatimuksista

(EKP/2014/28)

EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 127 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 3.1 artiklan, 22 artiklan ja 34.1 artiklan ensimmäisen luetelmakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Perussopimuksen 127 artiklan 2 kohdan neljännessä luetelmakohdassa sekä Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön (jäljempänä ’EKPJ:n perussääntö’) 3.1 artiklan neljännessä luetelmakohdassa annetaan eurojärjestelmän tehtäväksi maksujärjestelmien moitteettoman toiminnan edistäminen. |
| --- | --- |

(1)

Perussopimuksen 127 artiklan 2 kohdan neljännessä luetelmakohdassa sekä Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön (jäljempänä ’EKPJ:n perussääntö’) 3.1 artiklan neljännessä luetelmakohdassa annetaan eurojärjestelmän tehtäväksi maksujärjestelmien moitteettoman toiminnan edistäminen.

| (2) | Eurojärjestelmä edistää maksujärjestelmien moitteetonta toimintaa muun muassa yleisvalvonnalla. |
| --- | --- |

(2)

Eurojärjestelmä edistää maksujärjestelmien moitteetonta toimintaa muun muassa yleisvalvonnalla.

| (3) | Eurojärjestelmä hyväksyi tammikuussa 2001 Kansainvälisen järjestelypankin (BIS) maksu- ja selvitysjärjestelmäkomitea (CPSS) laatimat systeemisesti merkittäviä maksujärjestelmiä koskevat perusperiaatteet systeemisesti merkittäviä maksujärjestelmiä (jäljempänä myös ’järjestelmät’) koskeviksi vähimmäisvaatimuksiksi (1). |
| --- | --- |

(3)

Eurojärjestelmä hyväksyi tammikuussa 2001 Kansainvälisen järjestelypankin (BIS) maksu- ja selvitysjärjestelmäkomitea (CPSS) laatimat systeemisesti merkittäviä maksujärjestelmiä koskevat perusperiaatteet systeemisesti merkittäviä maksujärjestelmiä (jäljempänä myös ’järjestelmät’) koskeviksi vähimmäisvaatimuksiksi (1).

| (4) | Systeemisesti merkittäviä maksujärjestelmiä koskevat perusperiaatteet korvattiin huhtikuussa 2012 rahoitusmarkkinoiden infrastruktuureja koskevilla CPSS:n ja kansainvälisen arvopaperimarkkinavalvojien yhteisön (International Organization of Securities Commission, IOSCO) teknisen komitean periaatteilla (jäljempänä ’CPSS–IOSCO-periaatteet’) (2), joilla yhdenmukaistetaan ja vahvistetaan muun muassa systeemisesti merkittäviä maksujärjestelmiä koskevia nykyisiä kansainvälisiä yleisvalvontastandardeja. |
| --- | --- |

(4)

Systeemisesti merkittäviä maksujärjestelmiä koskevat perusperiaatteet korvattiin huhtikuussa 2012 rahoitusmarkkinoiden infrastruktuureja koskevilla CPSS:n ja kansainvälisen arvopaperimarkkinavalvojien yhteisön (International Organization of Securities Commission, IOSCO) teknisen komitean periaatteilla (jäljempänä ’CPSS–IOSCO-periaatteet’) (2), joilla yhdenmukaistetaan ja vahvistetaan muun muassa systeemisesti merkittäviä maksujärjestelmiä koskevia nykyisiä kansainvälisiä yleisvalvontastandardeja.

| (5) | CPSS–IOSCO-periaatteiden mukaan systeemisesti merkittäviä maksujärjestelmiä pitäisi yleisvalvoa tuloksekkaasti selkeästi määriteltyjen ja julkaistujen perusteiden mukaan, koska ne saattavat aiheuttaa systeemiriskejä, jos niitä suojataan riittämättömästi niihin kohdistuvilta riskeiltä. Toimivaltaisilla viranomaisilla pitäisi myös olla riittävät valtuudet ja resurssit tehtäviensä hoitamiseen ja korjaavien toimenpiteiden toteuttamiseen. CPSS–IOSCO suosittelee, että nämä periaatteet pannaan täytäntöön niin täysimääräisesti kuin kansallisessa lainsäädännössä ja sääntelyssä sallitaan. |
| --- | --- |

(5)

CPSS–IOSCO-periaatteiden mukaan systeemisesti merkittäviä maksujärjestelmiä pitäisi yleisvalvoa tuloksekkaasti selkeästi määriteltyjen ja julkaistujen perusteiden mukaan, koska ne saattavat aiheuttaa systeemiriskejä, jos niitä suojataan riittämättömästi niihin kohdistuvilta riskeiltä. Toimivaltaisilla viranomaisilla pitäisi myös olla riittävät valtuudet ja resurssit tehtäviensä hoitamiseen ja korjaavien toimenpiteiden toteuttamiseen. CPSS–IOSCO suosittelee, että nämä periaatteet pannaan täytäntöön niin täysimääräisesti kuin kansallisessa lainsäädännössä ja sääntelyssä sallitaan.

| (6) | Tästä syystä ja varmistaakseen systeemisesti merkittävien maksujärjestelmien tehokkuuden ja moitteettoman toiminnan Euroopan keskuspankki (EKP) on päättänyt panna CPSS–IOSCO-periaatteet täytäntöön asetuksella. Myös muiden maiden viranomaisten oletetaan samalla tavoin ottavan CPSS–IOSCO-periaatteet käyttöön ja soveltavan niitä lainsäädännössään ja sääntelyssään niin täysimääräisesti kuin mahdollista. |
| --- | --- |

(6)

Tästä syystä ja varmistaakseen systeemisesti merkittävien maksujärjestelmien tehokkuuden ja moitteettoman toiminnan Euroopan keskuspankki (EKP) on päättänyt panna CPSS–IOSCO-periaatteet täytäntöön asetuksella. Myös muiden maiden viranomaisten oletetaan samalla tavoin ottavan CPSS–IOSCO-periaatteet käyttöön ja soveltavan niitä lainsäädännössään ja sääntelyssään niin täysimääräisesti kuin mahdollista.

| (7) | Tämä asetus kattaa systeemisesti merkittävät maksujärjestelmät, mukaan lukien sekä suurten maksujen järjestelmät että systeemisesti merkittävät, pieniä maksuja välittävät järjestelmät. Sitä sovelletaan sekä keskuspankkien että yksityisten toimijoiden hoitamiin maksujärjestelmiin. CPSS–IOSCO-periaatteiden mukaan on olemassa poikkeustapauksia, joissa periaatteita sovelletaan eri tavalla keskuspankkien hoitamiin maksujärjestelmiin asianomaisessa lainsäädännössä, sääntelyssä tai käytännöissä vahvistettujen vaatimusten vuoksi. Eurojärjestelmällä on yleiseen etuun liittyviä tavoitteita, velvoitteita ja institutionaalinen rakenne, jotka on määritelty perussopimuksessa ja EKPJ:n perussäännössä, mikä merkitsee, että eurojärjestelmän systeemisesti merkittävät maksujärjestelmät voidaan vapauttaa tietyistä tämän asetuksen mukaisista vaatimuksista. Tämän perusteella eurojärjestelmän systeemisesti merkittävät maksujärjestelmät olisi vapautettava tietyistä vaatimuksista, jotka koskevat hallinnointia, likvidaatiosuunnitelmia, omaa pääomaa ja likvidejä varoja, vakuus- ja investointiriskejä ja riskejä, jotka kattavat samat asia-alueet kuin asianomaiset EKP:n neuvoston virallisesti hyväksymät vaatimukset. Nämä poikkeukset on täsmennetty useassa asetuksen säännöksessä. |
| --- | --- |

(7)

Tämä asetus kattaa systeemisesti merkittävät maksujärjestelmät, mukaan lukien sekä suurten maksujen järjestelmät että systeemisesti merkittävät, pieniä maksuja välittävät järjestelmät. Sitä sovelletaan sekä keskuspankkien että yksityisten toimijoiden hoitamiin maksujärjestelmiin. CPSS–IOSCO-periaatteiden mukaan on olemassa poikkeustapauksia, joissa periaatteita sovelletaan eri tavalla keskuspankkien hoitamiin maksujärjestelmiin asianomaisessa lainsäädännössä, sääntelyssä tai käytännöissä vahvistettujen vaatimusten vuoksi. Eurojärjestelmällä on yleiseen etuun liittyviä tavoitteita, velvoitteita ja institutionaalinen rakenne, jotka on määritelty perussopimuksessa ja EKPJ:n perussäännössä, mikä merkitsee, että eurojärjestelmän systeemisesti merkittävät maksujärjestelmät voidaan vapauttaa tietyistä tämän asetuksen mukaisista vaatimuksista. Tämän perusteella eurojärjestelmän systeemisesti merkittävät maksujärjestelmät olisi vapautettava tietyistä vaatimuksista, jotka koskevat hallinnointia, likvidaatiosuunnitelmia, omaa pääomaa ja likvidejä varoja, vakuus- ja investointiriskejä ja riskejä, jotka kattavat samat asia-alueet kuin asianomaiset EKP:n neuvoston virallisesti hyväksymät vaatimukset. Nämä poikkeukset on täsmennetty useassa asetuksen säännöksessä.

| (8) | Euroopan laajuisesta automatisoidusta reaaliaikaisesta bruttomaksujärjestelmästä (TARGET2) 5 päivänä joulukuuta 2012 annettujen suuntaviivojen EKP/2012/27 (3) nojalla TARGET2-järjestelmän toiminta perustuu hajautettuun, useita juridisesti erillisiä maksujärjestelmiä kytkevään rakenteeseen. TARGET2-osajärjestelmät on yhdenmukaistettu mahdollisimman pitkälle, vaikka niistä tehdäänkin tiettyjä poikkeuksia kansallisessa lainsäädännössä asetettujen rajoitteiden vuoksi. TARGET2-järjestelmän tunnusomainen piirre on myös yksi yhteinen tekninen laitealusta eli niin kutsuttu yhteinen jaettava laitealusta (Single Shared Platform, SSP). EKP:n neuvostolla on lopullinen toimivalta TARGET2-järjestelmän osalta, ja se suojaa järjestelmän julkista tehtävää: nämä hallinnointia koskevat järjestelyt näkyvät TARGET2-järjestelmän yleisvalvonnassa. |
| --- | --- |

(8)

Euroopan laajuisesta automatisoidusta reaaliaikaisesta bruttomaksujärjestelmästä (TARGET2) 5 päivänä joulukuuta 2012 annettujen suuntaviivojen EKP/2012/27 (3) nojalla TARGET2-järjestelmän toiminta perustuu hajautettuun, useita juridisesti erillisiä maksujärjestelmiä kytkevään rakenteeseen. TARGET2-osajärjestelmät on yhdenmukaistettu mahdollisimman pitkälle, vaikka niistä tehdäänkin tiettyjä poikkeuksia kansallisessa lainsäädännössä asetettujen rajoitteiden vuoksi. TARGET2-järjestelmän tunnusomainen piirre on myös yksi yhteinen tekninen laitealusta eli niin kutsuttu yhteinen jaettava laitealusta (Single Shared Platform, SSP). EKP:n neuvostolla on lopullinen toimivalta TARGET2-järjestelmän osalta, ja se suojaa järjestelmän julkista tehtävää: nämä hallinnointia koskevat järjestelyt näkyvät TARGET2-järjestelmän yleisvalvonnassa.

| (9) | Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän tehokkuus ja moitteeton toiminta edellyttävät sovellettavien kansallisten lakien noudattamista ja sen toimintaa koskevia selkeitä sääntöjä, menettelyjä ja sopimuksia. Lain noudattamisella tarkoitetaan kaikkien sellaisten maiden lainsäädäntöjärjestelmien noudattamista, joissa systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattori tai sen osallistujat toimivat. |
| --- | --- |

(9)

Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän tehokkuus ja moitteeton toiminta edellyttävät sovellettavien kansallisten lakien noudattamista ja sen toimintaa koskevia selkeitä sääntöjä, menettelyjä ja sopimuksia. Lain noudattamisella tarkoitetaan kaikkien sellaisten maiden lainsäädäntöjärjestelmien noudattamista, joissa systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattori tai sen osallistujat toimivat.

| (10) | Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän tehokkuus ja moitteeton toiminta edellyttävät myös selkeitä ja asianmukaisia hallinnointia koskevia järjestelyjä, jotka on dokumentoitava selkeästi. |
| --- | --- |

(10)

Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän tehokkuus ja moitteeton toiminta edellyttävät myös selkeitä ja asianmukaisia hallinnointia koskevia järjestelyjä, jotka on dokumentoitava selkeästi.

| (11) | Moitteettomat ja kehittyvät säännöt, joilla hallinnoidaan kattavasti oikeudellisia riskejä, luotto- ja likviditeettiriskejä sekä operatiivisia, yleiseen liiketoimintaan, säilytykseen, investointeihin ja muihin seikkoihin liittyviä riskejä, ovat olennaisen tärkeitä kaikkien sellaisten riskien tunnistamiseksi, mittaamiseksi, seuraamiseksi ja hallitsemiseksi, joita systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattori voi aiheuttaa tai joita sille voi aiheutua. Tämä pätee myös tällaisen operaattorin vakuusjärjestelyjen, osallistujan maksujen laiminlyöntiä koskevien sääntöjen ja menettelyjen sekä liiketoiminnan jatkuvuussuunnitelmien moitteettomaan toimintaan ja kestävyyteen. |
| --- | --- |

(11)

Moitteettomat ja kehittyvät säännöt, joilla hallinnoidaan kattavasti oikeudellisia riskejä, luotto- ja likviditeettiriskejä sekä operatiivisia, yleiseen liiketoimintaan, säilytykseen, investointeihin ja muihin seikkoihin liittyviä riskejä, ovat olennaisen tärkeitä kaikkien sellaisten riskien tunnistamiseksi, mittaamiseksi, seuraamiseksi ja hallitsemiseksi, joita systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattori voi aiheuttaa tai joita sille voi aiheutua. Tämä pätee myös tällaisen operaattorin vakuusjärjestelyjen, osallistujan maksujen laiminlyöntiä koskevien sääntöjen ja menettelyjen sekä liiketoiminnan jatkuvuussuunnitelmien moitteettomaan toimintaan ja kestävyyteen.

| (12) | Systeemiriskin vähentäminen edellyttää muun muassa selvityksen lopullisuutta. Unioni on hyväksynyt 19 päivänä toukokuuta 1998 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/26/EY selvityksen lopullisuudesta maksujärjestelmissä ja arvopaperien selvitysjärjestelmissä (4). Direktiivissä 98/26/EY edellytetään, että sen sovellusalaan kuuluvien järjestelmien säännöissä määritellään siirtomääräysten järjestelmään tulon ajankohta (jonka jälkeen siirtomääräykset ovat oikeudellisesti täytäntöönpanokelpoisia ja kolmansia osapuolia sitovia, myös osallistujaa koskevassa maksukyvyttömyysmenettelytapauksessa) ja siirtomääräysten peruuttamattomuuden ajankohta. Päivänsisäinen tai reaaliaikainen selvitys voi myös olla suositeltavaa, jos se on systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän yleisen liiketoimintamallin mukaista ja tarpeen, jotta tällaisen järjestelmän operaattori ja osallistujat kykenevät hallinnoimaan luotto- ja likviditeettiriskejään. |
| --- | --- |

(12)

Systeemiriskin vähentäminen edellyttää muun muassa selvityksen lopullisuutta. Unioni on hyväksynyt 19 päivänä toukokuuta 1998 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/26/EY selvityksen lopullisuudesta maksujärjestelmissä ja arvopaperien selvitysjärjestelmissä (4). Direktiivissä 98/26/EY edellytetään, että sen sovellusalaan kuuluvien järjestelmien säännöissä määritellään siirtomääräysten järjestelmään tulon ajankohta (jonka jälkeen siirtomääräykset ovat oikeudellisesti täytäntöönpanokelpoisia ja kolmansia osapuolia sitovia, myös osallistujaa koskevassa maksukyvyttömyysmenettelytapauksessa) ja siirtomääräysten peruuttamattomuuden ajankohta. Päivänsisäinen tai reaaliaikainen selvitys voi myös olla suositeltavaa, jos se on systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän yleisen liiketoimintamallin mukaista ja tarpeen, jotta tällaisen järjestelmän operaattori ja osallistujat kykenevät hallinnoimaan luotto- ja likviditeettiriskejään.

| (13) | Objektiiviset, riskiperusteiset ja julkaistut systeemisesti merkittävään maksujärjestelmään osallistumisen edellytykset, jotka mahdollistavat oikeudenmukaisen ja (hyväksyttävien riskinvalvontastandardien täyttyessä) avoimen pääsyn tällaiseen järjestelmään, lisäävät järjestelmän ja sen palvelemien markkinoiden turvallisuutta ja tehokkuutta mutta eivät rajoita suhteettomasti palvelujen vapaata tarjoamista. |
| --- | --- |

(13)

Objektiiviset, riskiperusteiset ja julkaistut systeemisesti merkittävään maksujärjestelmään osallistumisen edellytykset, jotka mahdollistavat oikeudenmukaisen ja (hyväksyttävien riskinvalvontastandardien täyttyessä) avoimen pääsyn tällaiseen järjestelmään, lisäävät järjestelmän ja sen palvelemien markkinoiden turvallisuutta ja tehokkuutta mutta eivät rajoita suhteettomasti palvelujen vapaata tarjoamista.

| (14) | Tämän asetuksen säännökset, joissa edellytetään systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin keräävän, käsittelevän ja siirtävän tietoja, eivät saisi rajoittaa osallistujien tai asiakkaiden tietosuojaa koskevien sääntöjen soveltamista. |
| --- | --- |

(14)

Tämän asetuksen säännökset, joissa edellytetään systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin keräävän, käsittelevän ja siirtävän tietoja, eivät saisi rajoittaa osallistujien tai asiakkaiden tietosuojaa koskevien sääntöjen soveltamista.

| (15) | Kaikilta osin tehokas ja vaikuttava systeemisesti merkittävä maksujärjestelmä, jolla on selkeästi määritellyt, mitattavissa ja saavutettavissa olevat päämäärät ja tavoitteet, on paras keino täyttää järjestelmän osallistujien ja sen palvelemien markkinoiden tarpeet. |
| --- | --- |

(15)

Kaikilta osin tehokas ja vaikuttava systeemisesti merkittävä maksujärjestelmä, jolla on selkeästi määritellyt, mitattavissa ja saavutettavissa olevat päämäärät ja tavoitteet, on paras keino täyttää järjestelmän osallistujien ja sen palvelemien markkinoiden tarpeet.

| (16) | EKP turvautuu kansallisiin keskuspankkeihin EKPJ:n tehtävien suorittamiseksi siinä määrin kuin se katsoo mahdolliseksi ja tarkoituksenmukaiseksi. |
| --- | --- |

(16)

EKP turvautuu kansallisiin keskuspankkeihin EKPJ:n tehtävien suorittamiseksi siinä määrin kuin se katsoo mahdolliseksi ja tarkoituksenmukaiseksi.

| (17) | Tässä asetuksessa vahvistetut vaatimukset on suhteutettu systeemisesti merkittävien maksujärjestelmien erityisiin riskeihin ja vastuisiin. |
| --- | --- |

(17)

Tässä asetuksessa vahvistetut vaatimukset on suhteutettu systeemisesti merkittävien maksujärjestelmien erityisiin riskeihin ja vastuisiin.

| (18) | Toimivaltaisten viranomaisten mahdollisuus vaatia korjaavia toimia tämän asetuksen rikkomisen korjaamiseksi tai rikkomisen toistumisen estämiseksi ja EKP:n mahdollisuus määrätä tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia seuraamuksia tämän asetuksen rikkomisesta on olennainen osatekijä CPSS–IOSCO-periaatteiden täytäntöönpanossa niin täysimääräisesti kuin perussopimuksessa ja EKPJ:n perussäännössä sallitaan. |
| --- | --- |

(18)

Toimivaltaisten viranomaisten mahdollisuus vaatia korjaavia toimia tämän asetuksen rikkomisen korjaamiseksi tai rikkomisen toistumisen estämiseksi ja EKP:n mahdollisuus määrätä tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia seuraamuksia tämän asetuksen rikkomisesta on olennainen osatekijä CPSS–IOSCO-periaatteiden täytäntöönpanossa niin täysimääräisesti kuin perussopimuksessa ja EKPJ:n perussäännössä sallitaan.

| (19) | On tarpeen asettaa tässä asetuksessa säädettyjen yleisvalvontavaatimusten noudattamiselle siirtymäkausi, jotta systeemisesti merkittävien maksujärjestelmien operaattorit ehtivät tutustua vaatimuksiin ja panna ne täytäntöön, |
| --- | --- |

(19)

On tarpeen asettaa tässä asetuksessa säädettyjen yleisvalvontavaatimusten noudattamiselle siirtymäkausi, jotta systeemisesti merkittävien maksujärjestelmien operaattorit ehtivät tutustua vaatimuksiin ja panna ne täytäntöön,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kohde ja soveltamisala

1.   Tässä asetuksessa vahvistetaan systeemisesti merkittäviä maksujärjestelmiä koskevat yleisvalvontavaatimukset.

2   EKP:n neuvosto tekee päätöksen, jossa yksilöidään maksujärjestelmät, joihin tätä asetusta sovelletaan, niiden operaattorit ja toimivaltaiset viranomaiset. Luetteloa pidetään yllä EKP:n verkkosivuilla, ja se päivitetään jokaisen muutoksen jälkeen.

3.   Maksujärjestelmä määritetään systeemisesti merkittäväksi maksujärjestelmäksi, jos a) jäsenvaltio, jonka rahayksikkö on euro, voi ilmoittaa sen direktiivissä 98/26/EY tarkoitettuna järjestelmänä tai sen operaattori on sijoittautunut euroalueelle, mukaan lukien sijoittautuminen sellaisen sivuliikkeen välityksellä, jonka kautta järjestelmää hoidetaan; ja b) vähintään kaksi seuraavista toteutuu kalenterivuoden aikana:

| i) | käsiteltyjen euromääräisten maksujen keskimääräinen päivittäinen kokonaisarvo ylittää 10 miljardia euroa; |
| --- | --- |

i)

käsiteltyjen euromääräisten maksujen keskimääräinen päivittäinen kokonaisarvo ylittää 10 miljardia euroa;

| ii) | sen markkinaosuus on vähintään yksi seuraavista:






  — | 15 prosenttia euromääräisten maksujen kokonaislukumäärästä, |
| --- | --- | --- |

ii)

sen markkinaosuus on vähintään yksi seuraavista:

—

15 prosenttia euromääräisten maksujen kokonaislukumäärästä,

| — | 5 prosenttia euromääräisten rajat ylittävien maksujen kokonaislukumäärästä, |
| --- | --- |

—

5 prosenttia euromääräisten rajat ylittävien maksujen kokonaislukumäärästä,

| — | 75 prosenttia euromääräisten maksujen kokonaislukumäärästä sellaisessa jäsenvaltiossa, jonka rahayksikkö on euro; |
| --- | --- |

—

75 prosenttia euromääräisten maksujen kokonaislukumäärästä sellaisessa jäsenvaltiossa, jonka rahayksikkö on euro;

| iii) | sen rajat ylittävä toiminta (eli osallistujat, jotka ovat sijoittautuneet johonkin muuhun kuin systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin maahan, ja/tai rajat ylittävät linkit muihin maksujärjestelmiin) kattaa vähintään viisi maata ja tuottaa vähintään 33 prosenttia kyseisen järjestelmän käsittelemien euromääräisten maksujen kokonaislukumäärästä; |
| --- | --- |

iii)

sen rajat ylittävä toiminta (eli osallistujat, jotka ovat sijoittautuneet johonkin muuhun kuin systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin maahan, ja/tai rajat ylittävät linkit muihin maksujärjestelmiin) kattaa vähintään viisi maata ja tuottaa vähintään 33 prosenttia kyseisen järjestelmän käsittelemien euromääräisten maksujen kokonaislukumäärästä;

| iv) | sitä käytetään muiden rahoitusmarkkinoiden infrastruktuurien selvityksessä. |
| --- | --- |

iv)

sitä käytetään muiden rahoitusmarkkinoiden infrastruktuurien selvityksessä.

4.   Systeemisesti merkittävien maksujärjestelmien operaattoreiden on varmistettava, että niiden operoimat järjestelmät täyttävät 3–21 artiklassa asetetut vaatimukset.

2 artikla

Määritelmät

Tätä asetusta sovellettaessa tarkoitetaan

| (1) | ’maksujärjestelmällä’ kolmen tai useamman osallistujan välistä virallista järjestelyä, jolla on yhteiset säännöt ja standardoidut järjestelyt osallistujien välisten siirtomääräysten täytäntöönpanoa varten, lukuun ottamatta mahdollisia maksupankkeja, keskusvastapuolia, selvitysyhteisöjä tai epäsuoria osallistujia; |
| --- | --- |

(1)

’maksujärjestelmällä’ kolmen tai useamman osallistujan välistä virallista järjestelyä, jolla on yhteiset säännöt ja standardoidut järjestelyt osallistujien välisten siirtomääräysten täytäntöönpanoa varten, lukuun ottamatta mahdollisia maksupankkeja, keskusvastapuolia, selvitysyhteisöjä tai epäsuoria osallistujia;

| (2) | ’siirtomääräyksellä’ samaa kuin direktiivin 98/26/EY 2 artiklan i kohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa; |
| --- | --- |

(2)

’siirtomääräyksellä’ samaa kuin direktiivin 98/26/EY 2 artiklan i kohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa;

| (3) | ’systeemiriskillä’ riskiä, että osallistuja tai systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattori ei täytä velvoitteitaan järjestelmässä, mistä seuraa, että muut osallistujat ja/tai systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattori eivät kykene täyttämään velvoitteitaan niiden erääntyessä, millä saattaa olla sivuvaikutuksia, jotka uhkaavat rahoitusjärjestelmän vakautta tai luottamusta siihen; |
| --- | --- |

(3)

’systeemiriskillä’ riskiä, että osallistuja tai systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattori ei täytä velvoitteitaan järjestelmässä, mistä seuraa, että muut osallistujat ja/tai systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattori eivät kykene täyttämään velvoitteitaan niiden erääntyessä, millä saattaa olla sivuvaikutuksia, jotka uhkaavat rahoitusjärjestelmän vakautta tai luottamusta siihen;

| (4) | ’systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorilla’ oikeushenkilöä, joka on lain nojalla vastuussa systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operoimisesta; |
| --- | --- |

(4)

’systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorilla’ oikeushenkilöä, joka on lain nojalla vastuussa systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operoimisesta;

| (5) | ’toimivaltaisella viranomaisella’ eurojärjestelmän keskuspankkia, jolla on ensisijainen yleisvalvontavastuu ja joka on todettu toimivaltaiseksi viranomaiseksi 1 artiklan 2 kohdan nojalla; |
| --- | --- |

(5)

’toimivaltaisella viranomaisella’ eurojärjestelmän keskuspankkia, jolla on ensisijainen yleisvalvontavastuu ja joka on todettu toimivaltaiseksi viranomaiseksi 1 artiklan 2 kohdan nojalla;

| (6) | ’eurojärjestelmän systeemisesti merkittävällä maksujärjestelmällä’ eurojärjestelmän keskuspankin omistamaa ja operoimaa systeemisesti merkittävää maksujärjestelmää; |
| --- | --- |

(6)

’eurojärjestelmän systeemisesti merkittävällä maksujärjestelmällä’ eurojärjestelmän keskuspankin omistamaa ja operoimaa systeemisesti merkittävää maksujärjestelmää;

| (7) | ’oikeudellisella riskillä’ riskiä, joka aiheutuu lain tai asetuksen soveltamisesta ja johtaa yleensä tappioihin; |
| --- | --- |

(7)

’oikeudellisella riskillä’ riskiä, joka aiheutuu lain tai asetuksen soveltamisesta ja johtaa yleensä tappioihin;

| (8) | ’luottoriskillä’ riskiä, että vastapuoli, joka voi olla osallistuja tai muu yhteisö, ei kykene täyttämään taloudellisia velvoitteitaan täysimääräisesti niiden erääntyessä eikä tulevaisuudessakaan; |
| --- | --- |

(8)

’luottoriskillä’ riskiä, että vastapuoli, joka voi olla osallistuja tai muu yhteisö, ei kykene täyttämään taloudellisia velvoitteitaan täysimääräisesti niiden erääntyessä eikä tulevaisuudessakaan;

| (9) | ’likviditeettiriskillä’ riskiä, että vastapuolella, joka voi olla osallistuja tai muu yhteisö, ei ole riittävästi varoja taloudellisten velvoitteidensa täyttämiseen niiden erääntyessä, vaikka sillä saattaa olla tulevaisuudessa riittävästi varoja niiden täyttämiseen; |
| --- | --- |

(9)

’likviditeettiriskillä’ riskiä, että vastapuolella, joka voi olla osallistuja tai muu yhteisö, ei ole riittävästi varoja taloudellisten velvoitteidensa täyttämiseen niiden erääntyessä, vaikka sillä saattaa olla tulevaisuudessa riittävästi varoja niiden täyttämiseen;

| (10) | ’operatiivisella riskillä’ riskiä, että tietojärjestelmien tai sisäisten prosessien puutteet, inhimillinen virhe, johdon tekemät virheet taikka ulkopuolisten tapahtumien tai ulkoistettujen palvelujen aiheuttamat keskeytykset johtavat systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän tarjoamien palvelujen vähentymiseen, heikentymiseen tai päättymiseen; |
| --- | --- |

(10)

’operatiivisella riskillä’ riskiä, että tietojärjestelmien tai sisäisten prosessien puutteet, inhimillinen virhe, johdon tekemät virheet taikka ulkopuolisten tapahtumien tai ulkoistettujen palvelujen aiheuttamat keskeytykset johtavat systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän tarjoamien palvelujen vähentymiseen, heikentymiseen tai päättymiseen;

| (11) | ’säilytysriskillä’ riskiä, että säilytettyinä olevat varat menetetään säilyttäjän tai alasäilyttäjän maksukyvyttömyyden, huolimattomuuden, petoksen, heikon hallinnon tai puutteellisen kirjanpidon vuoksi; |
| --- | --- |

(11)

’säilytysriskillä’ riskiä, että säilytettyinä olevat varat menetetään säilyttäjän tai alasäilyttäjän maksukyvyttömyyden, huolimattomuuden, petoksen, heikon hallinnon tai puutteellisen kirjanpidon vuoksi;

| (12) | ’investointiriskillä’ riskiä, että systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorille tai osallistujalle aiheutuu tappioita, kun systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattori sijoittaa omia tai osallistujiensa varoja, esimerkiksi vakuuksia; |
| --- | --- |

(12)

’investointiriskillä’ riskiä, että systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorille tai osallistujalle aiheutuu tappioita, kun systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattori sijoittaa omia tai osallistujiensa varoja, esimerkiksi vakuuksia;

| (13) | ’markkinariskillä’ riskiä, joka liittyy markkinahintojen muutoksista johtuviin tappioihin sekä tase-erissä että taseen ulkopuolisissa erissä; |
| --- | --- |

(13)

’markkinariskillä’ riskiä, joka liittyy markkinahintojen muutoksista johtuviin tappioihin sekä tase-erissä että taseen ulkopuolisissa erissä;

| (14) | ’viivästetty nettomaksujärjestelmä (DNS)’ järjestelmää, joka selvittää maksut nettoperusteisesti tietyn ennalta määritetyn selvitysjakson lopussa, esimerkiksi pankkipäivän lopussa tai sen aikana; |
| --- | --- |

(14)

’viivästetty nettomaksujärjestelmä (DNS)’ järjestelmää, joka selvittää maksut nettoperusteisesti tietyn ennalta määritetyn selvitysjakson lopussa, esimerkiksi pankkipäivän lopussa tai sen aikana;

| (15) | ’rajat ylittävällä vakuudella’ vakuutta, jonka osalta sen maan näkökulmasta, jossa omaisuuserät hyväksytään vakuudeksi, ainakin yksi seuraavista on ulkomainen: a) rahayksikkö; b) maa, jossa omaisuuserät sijaitsevat; tai c) maa, johon liikkeeseenlaskija on sijoittautunut; |
| --- | --- |

(15)

’rajat ylittävällä vakuudella’ vakuutta, jonka osalta sen maan näkökulmasta, jossa omaisuuserät hyväksytään vakuudeksi, ainakin yksi seuraavista on ulkomainen: a) rahayksikkö; b) maa, jossa omaisuuserät sijaitsevat; tai c) maa, johon liikkeeseenlaskija on sijoittautunut;

| (16) | ’rajat ylittävällä maksulla’ eri maihin sijoittautuneiden osallistujien välistä maksua; |
| --- | --- |

(16)

’rajat ylittävällä maksulla’ eri maihin sijoittautuneiden osallistujien välistä maksua;

| (17) | ’rahoitusmarkkinoiden infrastruktuurilla’ järjestelmän operaattorin ja muiden osallistuvien laitosten keskinäistä monenvälistä järjestelmää, jota käytetään maksujen, arvopapereiden, johdannaisten tai muiden rahoitustransaktioiden selvittämiseen, toimittamiseen tai kirjaamiseen; |
| --- | --- |

(17)

’rahoitusmarkkinoiden infrastruktuurilla’ järjestelmän operaattorin ja muiden osallistuvien laitosten keskinäistä monenvälistä järjestelmää, jota käytetään maksujen, arvopapereiden, johdannaisten tai muiden rahoitustransaktioiden selvittämiseen, toimittamiseen tai kirjaamiseen;

| (18) | ’osallistujalla’ yhteisöä, jonka maksujärjestelmä määrittää tai tunnistaa ja jonka sallitaan joko suoraan tai epäsuorasti lähettävän siirtomääräyksiä tähän järjestelmään ja joka kykenee vastaanottamaan siltä siirtomääräyksiä; |
| --- | --- |

(18)

’osallistujalla’ yhteisöä, jonka maksujärjestelmä määrittää tai tunnistaa ja jonka sallitaan joko suoraan tai epäsuorasti lähettävän siirtomääräyksiä tähän järjestelmään ja joka kykenee vastaanottamaan siltä siirtomääräyksiä;

| (19) | ’hallintoelimellä’ systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin hallitusta tai hallintoneuvostoa tai molempia kansallisen lainsäädännön mukaisesti; |
| --- | --- |

(19)

’hallintoelimellä’ systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin hallitusta tai hallintoneuvostoa tai molempia kansallisen lainsäädännön mukaisesti;

| (20) | ’johdolla’ toimivaan johtoon kuuluvia hallintoelimen jäseniä, eli yhden hallintoelimen järjestelmässä ketä tahansa hallintoelimen jäsentä, joka osallistuu systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin päivittäiseen johtamiseen, ja kahden hallintoelimen järjestelmässä ketä tahansa systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin hallituksen jäsentä; |
| --- | --- |

(20)

’johdolla’ toimivaan johtoon kuuluvia hallintoelimen jäseniä, eli yhden hallintoelimen järjestelmässä ketä tahansa hallintoelimen jäsentä, joka osallistuu systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin päivittäiseen johtamiseen, ja kahden hallintoelimen järjestelmässä ketä tahansa systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin hallituksen jäsentä;

| (21) | ’relevanteilla intressiryhmillä’ osallistujia, rahoitusmarkkinoiden infrastruktuureja, jotka vaikuttavat riskiin systeemisesti merkittävässä maksujärjestelmässä, ja tapauskohtaisesti muita markkinatoimijoita, joita asia koskee; |
| --- | --- |

(21)

’relevanteilla intressiryhmillä’ osallistujia, rahoitusmarkkinoiden infrastruktuureja, jotka vaikuttavat riskiin systeemisesti merkittävässä maksujärjestelmässä, ja tapauskohtaisesti muita markkinatoimijoita, joita asia koskee;

| (22) | ’luottovastuilla’ luoton määrää tai arvoa, johon kohdistuu se riski, että osallistuja ei suorita sitä täydestä arvostaan joko sen erääntyessä tai koskaan sen jälkeenkään; |
| --- | --- |

(22)

’luottovastuilla’ luoton määrää tai arvoa, johon kohdistuu se riski, että osallistuja ei suorita sitä täydestä arvostaan joko sen erääntyessä tai koskaan sen jälkeenkään;

| (23) | ’vakuudella’ omaisuuserää tai kolmannen osapuolen sitoumusta, jota vakuuden antaja käyttää velvoitteen suorittamisen vakuutena vakuuden ottajaan nähden. Vakuudella tarkoitetaan sekä kotimaista että rajat ylittävää vakuutta; |
| --- | --- |

(23)

’vakuudella’ omaisuuserää tai kolmannen osapuolen sitoumusta, jota vakuuden antaja käyttää velvoitteen suorittamisen vakuutena vakuuden ottajaan nähden. Vakuudella tarkoitetaan sekä kotimaista että rajat ylittävää vakuutta;

| (24) | ’likviditeetin tarjoajalla’ 5 artiklan 3 kohdassa, 6 artiklan 5 kohdassa, 8 artiklan 1 kohdassa, 8 artiklan 9 kohdassa ja 8 artiklan 11 kohdassa tarkoitetun käteisen tai 8 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen omaisuuserien tarjoajaa, mukaan lukien systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän osallistuja tai ulkopuolinen osapuoli; |
| --- | --- |

(24)

’likviditeetin tarjoajalla’ 5 artiklan 3 kohdassa, 6 artiklan 5 kohdassa, 8 artiklan 1 kohdassa, 8 artiklan 9 kohdassa ja 8 artiklan 11 kohdassa tarkoitetun käteisen tai 8 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen omaisuuserien tarjoajaa, mukaan lukien systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän osallistuja tai ulkopuolinen osapuoli;

| (25) | ’äärimmäisillä mutta mahdollisilla markkinaolosuhteilla’ kattavaa joukkoa historiallisia ja hypoteettisia olosuhteita, mukaan lukien kaikkein volatiileimmat ajanjaksot, joita on koettu markkinoilla, joita systeemisesti merkittävä maksujärjestelmä palvelee; |
| --- | --- |

(25)

’äärimmäisillä mutta mahdollisilla markkinaolosuhteilla’ kattavaa joukkoa historiallisia ja hypoteettisia olosuhteita, mukaan lukien kaikkein volatiileimmat ajanjaksot, joita on koettu markkinoilla, joita systeemisesti merkittävä maksujärjestelmä palvelee;

| (26) | ’suunnitellulla maksupäivällä’ päivämäärää, jonka siirtomääräyksen lähettäjä tallentaa systeemisesti merkittävään maksujärjestelmään maksupäiväksi; |
| --- | --- |

(26)

’suunnitellulla maksupäivällä’ päivämäärää, jonka siirtomääräyksen lähettäjä tallentaa systeemisesti merkittävään maksujärjestelmään maksupäiväksi;

| (27) | ’yleisellä liiketoimintariskillä’ mitä tahansa systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän taloudellisen aseman mahdollista heikentymistä liiketoimintayksikkönä sen seurauksena, että sen tulot pienenevät tai menot suurenevat siten, että menot ylittävät tulot ja tämä johtaa tappioihin, jotka on katettava pääomalla; |
| --- | --- |

(27)

’yleisellä liiketoimintariskillä’ mitä tahansa systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän taloudellisen aseman mahdollista heikentymistä liiketoimintayksikkönä sen seurauksena, että sen tulot pienenevät tai menot suurenevat siten, että menot ylittävät tulot ja tämä johtaa tappioihin, jotka on katettava pääomalla;

| (28) | ’elvytyssuunnitelmalla’ systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin laatimaa suunnitelmaa järjestelmän moitteettoman toiminnan palauttamiseksi; |
| --- | --- |

(28)

’elvytyssuunnitelmalla’ systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin laatimaa suunnitelmaa järjestelmän moitteettoman toiminnan palauttamiseksi;

| (29) | ’hallitulla likvidaatiosuunnitelmalla’ suunnitelmaa, jonka systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattori on tehnyt systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän hallittua sulkemista varten; |
| --- | --- |

(29)

’hallitulla likvidaatiosuunnitelmalla’ suunnitelmaa, jonka systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattori on tehnyt systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän hallittua sulkemista varten;

| (30) | ’olennainen’ määrittää riskin, riippuvuuden ja/tai muutoksen, joka saattaa vaikuttaa yhteisön kykyyn toimia tai tarjota palveluja suunnitellulla tavalla; |
| --- | --- |

(30)

’olennainen’ määrittää riskin, riippuvuuden ja/tai muutoksen, joka saattaa vaikuttaa yhteisön kykyyn toimia tai tarjota palveluja suunnitellulla tavalla;

| (31) | ’asianomaisilla viranomaisilla’ viranomaisia, joilla on oikeutettu intressi saada tietoja systeemisesti merkittävästä maksujärjestelmästä täyttääkseen lakisääteiset vaatimuksensa, eli kriisinratkaisuviranomaisia ja suurimpien osallistujien valvojia; |
| --- | --- |

(31)

’asianomaisilla viranomaisilla’ viranomaisia, joilla on oikeutettu intressi saada tietoja systeemisesti merkittävästä maksujärjestelmästä täyttääkseen lakisääteiset vaatimuksensa, eli kriisinratkaisuviranomaisia ja suurimpien osallistujien valvojia;

| (32) | ’pääomariskillä’ riskiä, että vastapuoli menettää koko transaktion kohteena olevan arvon, eli joko riski siitä, että rahoitusvarojen myyjä luovuttaa omaisuuserän peruuttamattomasti mutta ei saa maksua tai riski siitä, että rahoitusvarojen ostaja maksaa peruuttamattomasti rahoitusvarat mutta ei saa niitä; |
| --- | --- |

(32)

’pääomariskillä’ riskiä, että vastapuoli menettää koko transaktion kohteena olevan arvon, eli joko riski siitä, että rahoitusvarojen myyjä luovuttaa omaisuuserän peruuttamattomasti mutta ei saa maksua tai riski siitä, että rahoitusvarojen ostaja maksaa peruuttamattomasti rahoitusvarat mutta ei saa niitä;

| (33) | ’säilytyspankilla’ pankkia, joka pitää hallussaan ja turvaa kolmansien osapuolten rahoitusvaroja; |
| --- | --- |

(33)

’säilytyspankilla’ pankkia, joka pitää hallussaan ja turvaa kolmansien osapuolten rahoitusvaroja;

| (34) | ’maksupankilla’ pankkia, jossa on maksutilejä, joissa maksujärjestelmästä aiheutuvista velvoitteista vapautuminen toteutuu; |
| --- | --- |

(34)

’maksupankilla’ pankkia, jossa on maksutilejä, joissa maksujärjestelmästä aiheutuvista velvoitteista vapautuminen toteutuu;

| (35) | ’nostro-agentilla’ pankkia, jota osapuolet käyttävät systeemisesti merkittävässä maksujärjestelmässä katteiden siirtoa varten; |
| --- | --- |

(35)

’nostro-agentilla’ pankkia, jota osapuolet käyttävät systeemisesti merkittävässä maksujärjestelmässä katteiden siirtoa varten;

| (36) | ’yksisuuntaisella maksulla’ maksua, jossa on mukana vain yksi varojen siirto yhdessä rahayksikössä; |
| --- | --- |

(36)

’yksisuuntaisella maksulla’ maksua, jossa on mukana vain yksi varojen siirto yhdessä rahayksikössä;

| (37) | ’kaksisuuntaisella maksulla’ maksua, jossa on mukana kaksi varojen siirtoa eri rahayksiköissä vaihto arvoa vastaan -maksujärjestelmässä; |
| --- | --- |

(37)

’kaksisuuntaisella maksulla’ maksua, jossa on mukana kaksi varojen siirtoa eri rahayksiköissä vaihto arvoa vastaan -maksujärjestelmässä;

| (38) | ’wrong-way-riskillä’ riskiä, joka aiheutuu osallistujaan tai liikkeeseenlaskijaan liittyvästä vastuusta, kun kyseisen osallistujan asettama tai kyseisen liikkeeseenlaskijan liikkeeseen laskema vakuus korreloi vahvasti sen luottoriskin kanssa; |
| --- | --- |

(38)

’wrong-way-riskillä’ riskiä, joka aiheutuu osallistujaan tai liikkeeseenlaskijaan liittyvästä vastuusta, kun kyseisen osallistujan asettama tai kyseisen liikkeeseenlaskijan liikkeeseen laskema vakuus korreloi vahvasti sen luottoriskin kanssa;

| (39) | ’pankkipäivällä’ samaa kuin direktiivin 98/26/EY 2 artiklan n kohdassa. |
| --- | --- |

(39)

’pankkipäivällä’ samaa kuin direktiivin 98/26/EY 2 artiklan n kohdassa.

3 artikla

Oikeudellinen moitteettomuus

1.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on arvioitava, tarjoaako sovellettava lainsäädäntö kaikissa asianomaisissa oikeusjärjestelmissä korkean varmuuden tason ja tukeeko se sen järjestelmän toiminnan jokaista olennaista osa-aluetta.

2.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on vahvistettava järjestelmää koskevat säännöt ja menettelyt ja tehtävä sopimuksia, jotka ovat selkeitä ja sovellettavan lainsäädännön mukaisia kaikissa asianomaisissa oikeusjärjestelmissä.

3.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on kyettävä yksilöimään järjestelmän toimintaan sovellettava lainsäädäntö, säännöt, menettelyt ja sopimukset toimivaltaiselle viranomaiselle, osallistujille ja tarvittaessa osallistujien asiakkaille selkeällä ja ymmärrettävällä tavalla.

4.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on varmistettava, että sen säännöt, menettelyt ja sopimukset ovat pantavissa täytäntöön kaikissa asianomaisissa oikeusjärjestelmissä ja että toimenpiteitä, joita se toteuttaa tällaisten sääntöjen, menettelyjen ja sopimusten perusteella, ei mitätöidä, peruuteta eikä keskeytetä.

5.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin, joka harjoittaa liiketoimintaa useammassa kuin yhdessä oikeusjärjestelmässä, on tunnistettava riskit, joita aiheutuu mahdollisista lakiristiriidoista, ja lievennettävä niitä.

6.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on parhaansa mukaan varmistettava, että järjestelmä nimetään direktiivin 98/26/EY mukaisesti.

4 artikla

Hallinto

1.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorilla on oltava kirjatut tavoitteet, joissa asetetaan järjestelmän turvallisuus ja tehokkuus ensi sijalle. Tavoitteilla on nimenomaisesti tuettava rahoitusmarkkinoiden vakautta ja muita merkityksellisiä yleiseen etuun liittyviä seikkoja, erityisesti avoimia ja tehokkaita rahoitusmarkkinoita.

2.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorilla on oltava kirjatut hallinnointia koskevat järjestelyt, joissa vahvistetaan selkeät ja suorat vastuu- ja tilivelvollisuussuhteet. Hallinnointia koskevien järjestelyjen on oltava toimivaltaisen viranomaisen, omistajien ja osallistujien saatavilla. Operaattorin on tehtävä ja julkistettava tiivistelmiä hallinnointia koskevista järjestelyistä.

3.   Hallintoelimen tehtävät ja vastuut on määriteltävä selkeästi. Hallintoelimen tehtäviin ja vastuisiin on kuuluttava kaikki seuraavat:

| a) | selkeiden strategisten tavoitteiden vahvistaminen systeemisesti merkittävälle maksujärjestelmälle; |
| --- | --- |

a)

selkeiden strategisten tavoitteiden vahvistaminen systeemisesti merkittävälle maksujärjestelmälle;

| b) | dokumentoitujen menettelyjen vahvistaminen systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän toimintaa varten, mukaan lukien menettelyt, joilla tunnistetaan jäsenten eturistiriidat sekä käsitellään ja ratkaistaan ne; |
| --- | --- |

b)

dokumentoitujen menettelyjen vahvistaminen systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän toimintaa varten, mukaan lukien menettelyt, joilla tunnistetaan jäsenten eturistiriidat sekä käsitellään ja ratkaistaan ne;

| c) | eurojärjestelmän systeemisesti merkittäviä maksujärjestelmiä lukuun ottamatta huolehtiminen johdon jäsenten tuloksekkaasta valinnasta, valvonnasta ja tarvittaessa irtisanomisesta; |
| --- | --- |

c)

eurojärjestelmän systeemisesti merkittäviä maksujärjestelmiä lukuun ottamatta huolehtiminen johdon jäsenten tuloksekkaasta valinnasta, valvonnasta ja tarvittaessa irtisanomisesta;

| d) | eurojärjestelmän systeemisesti merkittäviä maksujärjestelmiä lukuun ottamatta parhaita käytäntöjä vastaavien ja pitkäaikaisiin saavutuksiin perustuvien, asianmukaisten palkkiojärjestelmien käyttöönotto. |
| --- | --- |

d)

eurojärjestelmän systeemisesti merkittäviä maksujärjestelmiä lukuun ottamatta parhaita käytäntöjä vastaavien ja pitkäaikaisiin saavutuksiin perustuvien, asianmukaisten palkkiojärjestelmien käyttöönotto.

4.   Eurojärjestelmän systeemisesti merkittäviä maksujärjestelmiä lukuun ottamatta hallintoelin tarkastelee sekä omia suorituksiaan kokonaisuutena että hallintoelimen yksittäisten jäsenten suorituksia vähintään vuosittain.

5.   Hallintoelimen kokoonpanon on oltava sellainen, että sillä varmistetaan toiminnan moitteettomuus, ja jotta hallintoelin kykenee täyttämään tehtävänsä ja kantamaan vastuunsa, sen kokoonpanon oltava sellainen, että se takaa toiminnan riippumattomuden ja että muissa kuin eurojärjestelmän systeemisesti merkittävissä maksujärjestelmissä siinä ovat asianmukaisesti edustettuina sekä systeemisesti merkittäviä maksujärjestelmiä että koko rahoitusjärjestelmää koskeva tekninen taito, tietämys ja kokemus. Kokoonpano riippuu lisäksi kansallisen lainsäädännön mukaisesta yleisestä toimivallanjaosta. Jos tämä on kansallisen lain mukaan mahdollista, hallintoelimessä on oltava myös toimivaan johtoon kuulumattomia jäseniä; tämä vaatimus ei koske eurojärjestelmän systeemisesti merkittäviä maksujärjestelmiä.

6.   Johdon tehtävät, vastuut ja raportointivastuut on määriteltävä selkeästi. Jotta johto kykene täyttämään tehtävänsä ja kantamaan vastuunsa systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin toiminnasta ja riskienhallinnasta, johdon kokoonpanon on oltava sellainen, että se takaa toiminnan moitteettomuuden ja että siinä ovat asianmukaisesti edustettuina sekä systeemisesti merkittäviä maksujärjestelmiä että koko rahoitusjärjestelmää koskeva tekninen taito, tietämys ja kokemus. Johdon vastuisiin kuuluu hallintoelimen alaisuudessa kaikkien seuraavien seikkojen varmistaminen:

| a) | että systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin toiminta vastaa sen tavoitteita, strategiaa ja riskinsietoa; |
| --- | --- |

a)

että systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin toiminta vastaa sen tavoitteita, strategiaa ja riskinsietoa;

| b) | että sisäiset kontrollit ja niihin liittyvät menettelyt suunnitellaan ja pannaan täytäntöön asianmukaisesti ja niitä valvotaan asianmukaisesti, jotta edistetään systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin tavoitteita; |
| --- | --- |

b)

että sisäiset kontrollit ja niihin liittyvät menettelyt suunnitellaan ja pannaan täytäntöön asianmukaisesti ja niitä valvotaan asianmukaisesti, jotta edistetään systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin tavoitteita;

| c) | että sisäiset kontrollit ja niihin liittyvät menettelyt tarkistetaan säännöllisesti ja niitä testaa hyvin koulutettu ja henkilöstöresursseiltaan riittävä riskinhallintaa ja sisäistä tarkastusta hoitava henkilöstö; |
| --- | --- |

c)

että sisäiset kontrollit ja niihin liittyvät menettelyt tarkistetaan säännöllisesti ja niitä testaa hyvin koulutettu ja henkilöstöresursseiltaan riittävä riskinhallintaa ja sisäistä tarkastusta hoitava henkilöstö;

| d) | aktiivinen osallistuminen riskikontrolliprosessiin; |
| --- | --- |

d)

aktiivinen osallistuminen riskikontrolliprosessiin;

| e) | että systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän riskinhallintajärjestelyyn kohdennetaan riittävät resurssit. |
| --- | --- |

e)

että systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän riskinhallintajärjestelyyn kohdennetaan riittävät resurssit.

7.   Hallintoelin laatii kirjallisesti riskinhallintajärjestelyn, jota se valvoo ja

| a) | joka sisältää systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin riskinsietostrategian; |
| --- | --- |

a)

joka sisältää systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin riskinsietostrategian;

| b) | jossa vahvistetaan vastuut ja tilivelvollisuus riskiä koskevista päätöksistä; |
| --- | --- |

b)

jossa vahvistetaan vastuut ja tilivelvollisuus riskiä koskevista päätöksistä;

| c) | jossa määritellään päätöksenteko kriisi- ja hätätilanteissa; |
| --- | --- |

c)

jossa määritellään päätöksenteko kriisi- ja hätätilanteissa;

| d) | jossa määritellään sisäisiä kontrollitehtäviä. |
| --- | --- |

d)

jossa määritellään sisäisiä kontrollitehtäviä.

Hallintoelin varmistaa, että riskinhallinnasta ja sisäisistä kontrolleista vastaavalla henkilöstöllä on riittävästi arvovaltaa ja resursseja että se on riippumaton ja voi saattaa asioita hallintoelimen käsiteltäväksi.

8.   Hallintoelin varmistaa, että tärkeissä päätöksissä, jotka vaikuttavat systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän tekniseen ja operatiiviseen rakenteeseen, sääntöihin, kokonaisstrategiaan, erityisesti velvoitteiden määritys- ja toteutusjärjestelyn valinnan, toiminnan rakenteen, selvitettyjen tai toimitettujen tuotteiden osalta, sekä teknologian ja menettelyjen käyttöön, otetaan asianmukaisella tavalla huomioon systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän relevanttien intressiryhmien hyväksyttävät intressit. Relevantteja intressiryhmiä ja tarvittaessa suurta yleisöä kuullaan riittävän hyvissä ajoin etukäteen tällaisista päätöksistä.

5 artikla

Kattavaa riskinhallintaa koskeva järjestely

1.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on otettava käyttöön ja pidettävä yllä moitteetonta riskinhallintajärjestelyä, jolla tunnistetaan kattavasti erilaisia riskejä, joita systeemisesti merkittävä maksujärjestelmä aiheuttaa tai joita sille aiheutuu, sekä mitataan, seurataan ja hallitaan niitä. Sen on arvioitava riskinhallintajärjestely vähintään vuosittain. Riskinhallintajärjestelyä koskevat seuraavat vaatimukset:

| a) | sen on sisällettävä systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin riskinsietostrategia ja asianmukaiset riskinhallintakeinot; |
| --- | --- |

a)

sen on sisällettävä systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin riskinsietostrategia ja asianmukaiset riskinhallintakeinot;

| b) | siinä on vahvistettava vastuu ja tilivelvollisuus riskiä koskevista päätöksistä; |
| --- | --- |

b)

siinä on vahvistettava vastuu ja tilivelvollisuus riskiä koskevista päätöksistä;

| c) | siinä on käsiteltävä päätöksentekoa systeemisesti merkittävään maksujärjestelmään liittyvissä kriisitilanteissa, mukaan lukien sellainen kehitys rahoitusmarkkinoilla, jolla saattaa olla haitallinen vaikutus markkinoiden likviditeettiin ja rahoitusjärjestelmän vakauteen missä tahansa jäsenvaltiossa, jonka rahayksikkö on euro ja johon systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattori tai jokin osallistujista on sijoittautunut. |
| --- | --- |

c)

siinä on käsiteltävä päätöksentekoa systeemisesti merkittävään maksujärjestelmään liittyvissä kriisitilanteissa, mukaan lukien sellainen kehitys rahoitusmarkkinoilla, jolla saattaa olla haitallinen vaikutus markkinoiden likviditeettiin ja rahoitusjärjestelmän vakauteen missä tahansa jäsenvaltiossa, jonka rahayksikkö on euro ja johon systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattori tai jokin osallistujista on sijoittautunut.

2.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on tarjottava kannustimia osallistujille ja tarvittaessa niiden asiakkaille niiden riskien hallitsemiseksi ja rajoittamiseksi, joita niistä aiheutuu systeemisesti merkittävälle maksujärjestelmälle ja joita niille aiheutuu tällaisesta järjestelmästä. Osallistujien osalta tällaisten kannustimien on sisällettävä tehokas, oikeasuhteinen ja varoittava taloudellisten seuraamusten järjestelmä tai tappionjakamisjärjestelyjä taikka molemmat.

3.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on tutkittava vähintään vuosittain olennaiset riskit, joita järjestelmälle aiheuttavat keskinäisten riippuvuuksien seurauksena muut yhteisöt, mukaan lukien rahoitusmarkkinoiden infrastruktuurit, maksupankit, likviditeetin tarjoajat ja palveluntarjoajat ja muut vastaavat yhteisöt ja joita järjestelmä aiheuttaa näille infrastruktuureille ja yhteisöille. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on kehitettävä riskinhallintakeinoja, jotka ovat vahvoja ja oikeassa suhteessa todettuun riskin tasoon.

4.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on määriteltävä järjestelmän kriittiset toiminnot ja palvelut. Operaattorin on yksilöitävä erityiset tilanteet, jotka saattavat estää sitä tarjoamasta näitä kriittisiä toimintoja ja palveluja ja jatkamasta toimintaansa, ja arvioitava kaikkien vaihtoehtojen vaikuttavuutta elpymisen tai, eurojärjestelmän systeemisesti merkittäviä maksujärjestelmiä lukuun ottamatta, hallitun likvidaation kannalta. Sen on arvioitava systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän kriittiset toiminnot ja palvelut vähintään vuosittain. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on laadittava tämän arvioinnin perusteella suunnitelma järjestelmän elvyttämistä ja, eurojärjestelmän systeemisesti merkittäviä maksujärjestelmiä lukuun ottamatta, hallittua likvidaatiota varten. Elvytystä ja hallittua likvidaatiota koskevan suunnitelman on sisällettävä muun muassa keskeisten elvyttämistä ja hallittua likvidaatiota koskevien strategioiden olennaiset seikat kattava tiivistelmä, systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän kriittisten toimintojen ja palvelujen kuvaus sekä niiden toimenpiteiden kuvaus, joita tarvitaan keskeisten strategioiden täytäntöönpanemiseksi. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on tarvittaessa annettava asianomaisille viranomaisille tiedot, joita nämä tarvitsevat kriisinratkaisusuunnitelmaa varten. Sen on arvioitava elvyttämistä ja hallittua likvidaatiota koskeva suunnitelma vähintään vuosittain.

6 artikla

Luottoriski

1.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on otettava käyttöön kattava toimintamalli, jolla se mittaa, seuraa ja hallinnoi osallistujilleen kohdentamaansa luotonantoon liittyvän vastuun laajuutta ja osallistujien keskinäisen luottovastuun laajuutta, kun tämä johtuu järjestelmän maksu-, määritys- ja toimitusprosesseista.

2.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on tunnistettava kaikki luottoriskin lähteet. Luottovastuita on mitattava ja seurattava koko päivän ajan käyttämällä ajantasaista tietoa ja asianmukaisia riskinhallintakeinoja.

3.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin, jolle syntyy järjestelmän toimintojen aikana luottovastuu osallistujiaan kohtaan, mukaan lukien operaattori, joka operoi takuuta tarjoavaa viivästettyä nettomaksujärjestelmää (DNS), on katettava luottovastuunsa kuhunkin osallistujaan nähden käyttämällä vakuutta, takuurahastoja, omaa pääomaa (sen jälkeen kun yleisen liiketoimintariskin kattamiseksi kohdennettu summa on vähennetty) tai muita vastaavia rahoitusresursseja.

4.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin, mukaan lukien operaattori, joka operoi viivästettyä nettomaksujärjestelmää (DNS), joka ei tarjoa selvitystakuuta mutta jossa osallistujalla on systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän maksu-, määritys- ja toimitusprosesseista johtuvia luottovastuita, on otettava käyttöön säännöt ja sopimusjärjestelyt näiden osallistujien kanssa. Säännöissä tai sopimusjärjestelyissä on varmistettava, että osallistujilla on 3 kohdassa määritellyt riittävät resurssit kattamaan systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän maksu-, määritys- ja toimitusprosesseista aiheutuvat luottovastuut niiden kahden osallistujan osalta, joilla yhdessä tytäryhtiöidensä kanssa on kokonaisuutena suurin luottovastuu.

5.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on laadittava säännöt ja menettelyt sellaisia tappioita varten, jotka seuraavat suoraan siitä, että yksi tai useampi osallistuja jättää täyttämättä velvoitteensa järjestelmää kohtaan. Näissä säännöissä ja menettelyissä on käsiteltävä mahdollisesti kattamatta jäävien tappioiden jakamista, esimerkiksi kaikkien sellaisten varojen takaisinmaksua, joita systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattori saattaa lainata likviditeetin tarjoajilta. Niiden on sisällettävä systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin säännöt ja menettelyt, jotka koskevat järjestelmän kriisitilanteessa käyttämien rahoitusresurssien täydentämistä 3 kohdassa vahvistetulle tasolle.

7 artikla

Vakuus

1.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattori saa hyväksyä vakuudeksi vain seuraavat rahoitusvarat: a) käteinen raha; ja b) omaisuuserät, joihin liittyy matalia luotto-, likviditeetti- ja markkinariskejä, eli omaisuuserät, joiden operaattori voi osoittaa toimivaltaiselle viranomaiselle riittävän sisäisen arvioinnin perusteella täyttävän kaikki seuraavat edellytykset:

| i) | niiden liikkeeseenlaskijaan liittyy matala luottoriski; |
| --- | --- |

i)

niiden liikkeeseenlaskijaan liittyy matala luottoriski;

| ii) | ne ovat vapaasti siirrettävissä ilman laissa asetettuja rajoitteita tai kolmannen osapuolen vaateita; |
| --- | --- |

ii)

ne ovat vapaasti siirrettävissä ilman laissa asetettuja rajoitteita tai kolmannen osapuolen vaateita;

| iii) | ne ovat sellaisen rahayksikön määräisiä, johon liittyvää riskiä kyseinen systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattori hallinnoi; |
| --- | --- |

iii)

ne ovat sellaisen rahayksikön määräisiä, johon liittyvää riskiä kyseinen systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattori hallinnoi;

| iv) | niistä julkaistaan säännöllisesti luotettavia hintatietoja; |
| --- | --- |

iv)

niistä julkaistaan säännöllisesti luotettavia hintatietoja;

| v) | niihin ei muutoin liity merkittävää wrong-way-riskiä; |
| --- | --- |

v)

niihin ei muutoin liity merkittävää wrong-way-riskiä;

| vi) | niitä ei laske liikkeeseen osallistuja, joka antaa vakuuden, tai yhteisö, joka kuuluu samaan konserniin kuin kyseinen osallistuja, paitsi silloin kun on kyseessä katettu joukkolaina ja vain siinä tapauksessa, että vakuussammioon kuuluvat omaisuuserät erotellaan asianmukaisesti vankan lainsäädäntökehyksen puitteissa ja ne täyttävät edellä i–v alakohdassa asetetut vaatimukset. |
| --- | --- |

vi)

niitä ei laske liikkeeseen osallistuja, joka antaa vakuuden, tai yhteisö, joka kuuluu samaan konserniin kuin kyseinen osallistuja, paitsi silloin kun on kyseessä katettu joukkolaina ja vain siinä tapauksessa, että vakuussammioon kuuluvat omaisuuserät erotellaan asianmukaisesti vankan lainsäädäntökehyksen puitteissa ja ne täyttävät edellä i–v alakohdassa asetetut vaatimukset.

Kun systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattori tekee i–vi alakohdassa tarkoitetun sisäisen arvioinnin, sen on määriteltävä ja dokumentoitava objektiivinen menetelmä ja sovellettava sitä.

2.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on laadittava strategiat ja menetelmät ja toteutettava niitä luoton laadun, markkinoiden likviditeetin ja hinnan volatiliteetin seuraamiseksi kunkin vakuudeksi hyväksytyn omaisuuserän osalta. Operaattorin on arvioitava säännöllisesti ja vähintään vuosittain vakuuden arvostukseen liittyvien strategioidensa ja menettelyjensä asianmukaisuutta. Tällainen arviointi on suoritettava myös aina, kun tapahtuu olennainen muutos, joka vaikuttaa systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän riskialttiuteen. Operaattorin on arvostettava vakuutensa markkina-arvoon vähintään päivittäin.

3.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on sovellettava aliarvostuksia (haircut) vakaasti ja varovaisesti ja testattava niitä vähintään vuosittain sekä otettava huomioon epävakaat markkinaolosuhteet. Aliarvostusmenettelyt on annettava muun kuin aliarvostusmenettelyt luoneen ja niitä soveltaneen henkilöstön hyväksyttäväksi vähintään vuosittain.

4.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on ryhdyttävä toimenpiteisiin, jotta vältettäisiin tiettyjen omaisuuserien hallussapidon keskittyminen, mikäli tämä heikentäisi merkittävästi mahdollisuutta muuttaa tällaiset omaisuuserät nopeasti likvideiksi varoiksi ilman merkittäviä haitallisia hintavaikutuksia.

5.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin, joka hyväksyy rajat ylittävän vakuuden, on tunnistettava riskit, jotka liittyvät sen käyttöön, ja vähennettävä näitä riskejä sekä varmistettava, että rajat ylittävää vakuutta voidaan käyttää ajallaan.

6.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on käytettävä tuloksekasta ja operatiivisesti joustavaa vakuudenhallintajärjestelmää.

7.   Eurojärjestelmän systeemisesti merkittävään maksujärjestelmään ei sovelleta 1 kohtaa.

8 artikla

Likviditeettiriski

1.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on otettava käyttöön kattava järjestely systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän osallistujien, maksupankkien, nostro-agenttien, säilytyspankkien, likviditeetin tarjoajien ja muiden merkityksellisten yhteisöjen aiheuttamien likviditeettiriskien hallitsemiseksi.

2.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on otettava käyttöön operatiivisia ja analyyttisiä keinoja, joiden avulla se kykenee jatkuvasti ja oikea-aikaisesti tunnistamaan, mittaamaan ja seuraamaan toimitus- ja rahoitusvirtoja, esimerkiksi päivänsisäisen luoton käyttöä.

3.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorilla on oltava hallussaan jatkuvasti riittävästi likvidejä varoja kaikissa rahayksiköissä, joita se käyttää toiminnassaan, voidakseen toteuttaa samana päivänä maksuvelvoitteita hyvin erilaisissa mahdollisissa kriisitilanteissa, tai sen on varmistettava, että sen osallistujilla on hallussaan tällaisia varoja. Tämän on tarvittaessa sisällettävä päivänsisäinen tai monipäiväinen selvitys. Kriisitilanteisiin kuuluvat seuraavat: a) osallistuja, jolla on yhdessä tytäryhtiöidensä kanssa suurin yhteenlaskettu maksuvelvoite, laiminlyö velkansa äärimmäisissä mutta mahdollisissa markkinaolosuhteissa; ja b) muut tilanteet 11 kohdan mukaisesti.

4.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorilla, joka selvittää yksisuuntaisia euromääräisiä maksuja, on oltava 3 kohdan mukaisesti hallussaan likvidejä varoja maksuvelvoitteiden oikea-aikaista suorittamista varten siltä varalta, että osallistuja, jolla on yhdessä tytäryhtiöidensä kanssa suurin yhteenlaskettu maksuvelvoite 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetulla tavalla laiminlyö velvoitteensa, tai sen on varmistettava, että sen osallistujilla on hallussaan tällaisia varoja jossain seuraavista muodoissa:

| a) | käteisenä eurojärjestelmässä; tai |
| --- | --- |

a)

käteisenä eurojärjestelmässä; tai

| b) | eurojärjestelmän rahapolitiikan välineistä ja menettelyistä 20 päivänä syyskuuta 2011 annetuissa suuntaviivoissa EKP/2011/14 (5) vahvistetussa eurojärjestelmän vakuusjärjestelyssä tarkoitettuna hyväksyttävänä vakuutena, erityisesti jos systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorilla on pääsy eurojärjestelmän maksuvalmiusjärjestelmään. |
| --- | --- |

b)

eurojärjestelmän rahapolitiikan välineistä ja menettelyistä 20 päivänä syyskuuta 2011 annetuissa suuntaviivoissa EKP/2011/14 (5) vahvistetussa eurojärjestelmän vakuusjärjestelyssä tarkoitettuna hyväksyttävänä vakuutena, erityisesti jos systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorilla on pääsy eurojärjestelmän maksuvalmiusjärjestelmään.

5.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorilla, joka selvittää yksisuuntaisia euromääräisiä maksuja, on oltava 3 kohdan b alakohdan mukaisesti hallussaan ylimääräisiä likvidejä varoja jollakin 4 kohdassa määritellyistä tavoista tai sillä on oltava tällaisia varoja luotettavassa liikepankissa, tai sen on varmistettava, että sen osallistujilla on hallussaan tällaisia varoja yhden tai useamman seuraavan instrumentin muodossa:

| a) | luottolimiittisopimuksina; |
| --- | --- |

a)

luottolimiittisopimuksina;

| b) | valuuttaswapsopimuksina; |
| --- | --- |

b)

valuuttaswapsopimuksina;

| c) | repo-sopimuksina; |
| --- | --- |

c)

repo-sopimuksina;

| d) | 7 artiklan 1 kohdassa määriteltyinä omaisuuserinä, jotka ovat säilyttäjän hallussa; |
| --- | --- |

d)

7 artiklan 1 kohdassa määriteltyinä omaisuuserinä, jotka ovat säilyttäjän hallussa;

| e) | sijoituksina, jotka ovat helposti saatavilla ja muutettavissa käteiseksi ennalta suunnitelluilla rahoitusjärjestelyillä, joiden systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattori voi osoittaa toimivaltaiselle viranomaiselle riittävän sisäisen arvioinnin perusteella olevan erittäin luotettavia jopa äärimmäisissä mutta mahdollisissa markkinaolosuhteissa. |
| --- | --- |

e)

sijoituksina, jotka ovat helposti saatavilla ja muutettavissa käteiseksi ennalta suunnitelluilla rahoitusjärjestelyillä, joiden systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattori voi osoittaa toimivaltaiselle viranomaiselle riittävän sisäisen arvioinnin perusteella olevan erittäin luotettavia jopa äärimmäisissä mutta mahdollisissa markkinaolosuhteissa.

Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on oltava valmis osoittamaan toimivaltaiselle viranomaiselle riittävän sisäisen arvioinnin perusteella, että liikepankki on luotettava.

6.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorilla, joka selvittää kaksisuuntaisia tai yksisuuntaisia muita kuin euromääräisiä maksuja, on oltava 3 kohdan mukaisesti hallussaan likvidejä varoja 5 kohdassa tarkoitetussa muodossa, tai sen on varmistettava, että sen osallistujilla on hallussaan tällaisia varoja.

7.   Jos systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattori täydentää 3 kohdassa tarkoitettuja varoja muilla omaisuuserillä, näiden omaisuuserien on oltava todennäköisesti jälkimarkkinakelpoisia tai hyväksyttävissä vakuudeksi (esim. luottolimiitit, swapit tai repot) erityisjärjestelynä velan laiminlyöntitapauksessa, vaikka tätä ei voida järjestää luotettavasti etukäteen eikä taata äärimmäisissä mutta mahdollisissa markkinaolosuhteissa. Jos osallistuja täydentää 3 kohdassa tarkoitettuja varoja muilla omaisuuserillä, systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on varmistettava että nämä omaisuuserät täyttävät ensimmäisessä virkkeessä vahvistetut vaatimukset. Omaisuuserien oletetaan olevan todennäköisesti jälkimarkkinakelpoisia tai hyväksyttävissä vakuudeksi, jos systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattori on ottanut huomioon vakuuden hyväksyttävyyttä koskevat asianomaisen keskuspankin säännöt ja käytännöt.

8.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattori ei saa olettaa, että keskuspankin kriisiluottoa on saatavilla.

9.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on tehtävä tarkastuksia (due diligence) varmistaakseen, että jokaisella 3 kohdassa tarkoitetulla systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin likvidien varojen tarjoajalla a) on riittävät ja ajantasaiset tiedot ymmärtääkseen käteisen rahan tai omaisuuserien tarjoamiseen liittyvät likviditeettiriskinsä ja hallitakseen niitä; ja että b) sillä on kyky tarjota käteistä rahaa tai omaisuuseriä edellytetyllä tavalla. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on tarkistettava vähintään vuosittain, että se noudattaa due diligence -velvoitetta. Vain yksiköt, jotka voivat saada luottoa liikkeeseen laskevalta keskuspankilta, hyväksytään likviditeetin tarjoajiksi. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on säännöllisesti testattava menettelytapansa, jotka koskevat pääsyä järjestelmän likvideihin varoihin.

10.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin, jolla on mahdollisuus käyttää keskuspankin tilejä, maksupalveluja tai arvopaperipalveluja, on käytettävä näitä palveluja, jos se on käytännössä mahdollista.

11.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on määritettävä tiukoilla stressitesteillä, miten paljon käteistä rahaa ja muita omaisuuseriä tarvitaan 3 ja 4 kohdan vaatimusten täyttämiseksi. Sen on tarkistettava säännöllisesti tätä summaa muun muassa ottamalla huomioon useita erilaisia tilanteita, esimerkiksi

| a) | edellä mainittujen omaisuuserien hintojen suurimmat siihenastiset heilahtelut; |
| --- | --- |

a)

edellä mainittujen omaisuuserien hintojen suurimmat siihenastiset heilahtelut;

| b) | muutokset muissa markkinatekijöissä, mukaan lukien muun muassa hintaa määrittävät tekijät ja tuottokäyrät; |
| --- | --- |

b)

muutokset muissa markkinatekijöissä, mukaan lukien muun muassa hintaa määrittävät tekijät ja tuottokäyrät;

| c) | tilanne, jossa yksi tai useampi osallistuja laiminlyö velvoitteensa samana päivänä ja peräkkäisinä eri päivinä; |
| --- | --- |

c)

tilanne, jossa yksi tai useampi osallistuja laiminlyö velvoitteensa samana päivänä ja peräkkäisinä eri päivinä;

| d) | samanaikaiset paineet rahoitus- ja arvopaperimarkkinoilla, |
| --- | --- |

d)

samanaikaiset paineet rahoitus- ja arvopaperimarkkinoilla,

| e) | monenlaiset tulevat mahdolliset kriisitilanteet erilaisissa äärimmäisissä mutta mahdollisissa markkinaolosuhteissa. |
| --- | --- |

e)

monenlaiset tulevat mahdolliset kriisitilanteet erilaisissa äärimmäisissä mutta mahdollisissa markkinaolosuhteissa.

Tällaisissa mahdollisissa tilanteissa on otettava huomioon myös systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän rakenne ja toiminta, ja niissä on tarkasteltava kaikkia yksiköitä, jotka saattaisivat aiheuttaa olennaisia likviditeettiriskejä systeemisesti merkittävälle maksujärjestelmälle, mukaan lukien muun muassa maksupankit, nostro-agentit, säilytyspankit, likviditeetin tarjoajat ja niihin liittyvät rahoitusmarkkinoiden infrastruktuurit; näiden tilanteiden on myös mahdollisuuksien mukaan katettava usean päivän jakso.

12.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on dokumentoitava syyt, joiden vuoksi sillä on hallussaan käteistä rahaa ja muita omaisuuseriä, joita operaattori tai osallistujat ylläpitävät, ja sillä on oltava niiden hallinnointia koskevat asianmukaiset järjestelyt. Sen on otettava käyttöön selkeät menettelyt, joiden mukaisesti se ilmoittaa stressitestiensä tulokset hallintoelimelle. Sen on käytettävä näitä tuloksia likviditeettiriskin hallintajärjestelmänsä asianmukaisuutta arvioidessaan ja tehtävä niiden perusteella siihen muutoksia.

13.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on otettava käyttöön selkeät säännöt ja menettelyt, jotta järjestelmä voi selvittää samana päivänä ja tarvittaessa oikea-aikaisesti päivänsisäisesti ja monipäiväisesti maksuvelvoitteita, jos yksi tai useampi sen osallistujista laiminlyö velvoitteensa. Näissä säännöissä ja menettelyissä on

| a) | käsiteltävä ennalta arvaamattomia ja mahdollisesti kattamattomia likviditeettivajeita; |
| --- | --- |

a)

käsiteltävä ennalta arvaamattomia ja mahdollisesti kattamattomia likviditeettivajeita;

| b) | pyrittävä välttämään maksuvelvoitteiden samana päivänä tapahtuvan selvityksen mitätöimistä, peruuttamista tai viivästymistä; |
| --- | --- |

b)

pyrittävä välttämään maksuvelvoitteiden samana päivänä tapahtuvan selvityksen mitätöimistä, peruuttamista tai viivästymistä;

| c) | ilmoitettava, miten systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän kriisitilanteen aikana käyttämät käteinen raha ja muut omaisuuserät täydennetään 3–5 kohdassa edellytettyihin määriin. |
| --- | --- |

c)

ilmoitettava, miten systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän kriisitilanteen aikana käyttämät käteinen raha ja muut omaisuuserät täydennetään 3–5 kohdassa edellytettyihin määriin.

9 artikla

Lopullinen selvitys

Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on otettava käyttöön säännöt ja menettelyt, jotka mahdollistavat sen, että lopullinen selvitys voi tapahtua viimeistään suunnitellun selvityspäivän lopussa.

10 artikla

Rahalla tehtävät selvitykset

1.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin, joka selvittää yksisuuntaisia euromääräisiä maksuja, on varmistettava, että lopullinen selvitys tehdään keskuspankkirahassa.

2.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin, joka selvittää muita kuin euromääräisiä kaksisuuntaisia tai yksisuuntaisia maksuja, on varmistettava, että lopullinen selvitys tehdään keskuspankkirahalla, jos se on käytännössä mahdollista ja saatavilla.

3.   Jos keskuspankkirahaa ei käytetä, systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on varmistettava, että maksuja rahalla selvitettäessä käytetään varoja, joihin liittyy hyvin vähän tai ei lainkaan luotto- ja likviditeettiriskiä.

4.   Jos maksuja selvitetään liikepankkirahalla, systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on seurattava, hallittava ja rajoitettava luotto- ja likviditeettiriskejä, jotka johtuvat maksupankkeina toimivista liikepankeista. Operaattorin on erityisesti laadittava maksupankeilleen tiukat vaatimukset, joissa otetaan huomioon muun muassa niiden sääntely ja valvonta, luotettavuus, pääomittaminen, likviditeetin saanti ja operatiivinen luotettavuus, ja seurattava niiden noudattamista. Operaattorin on myös seurattava ja hallittava luotto- ja likviditeettivastuiden keskittymistä systeemisesti merkittävien maksujärjestelmien liikepankeille, jotka toimivat maksupankkeina.

5.   Jos systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattori selvittää maksuja rahalla omassa kirjanpidossaan, sen on pienennettävä luotto- ja likviditeettiriskinsä mahdollisimman pieniksi ja kontrolloitava niitä tarkasti.

6.   Jos maksu selvitetään liikepankkirahalla, systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin oikeudellisissa sopimuksissa kaikkien selvityspankkeina toimivien liikepankkien kanssa on todettava selkeästi,

| a) | milloin siirtojen odotetaan tapahtuvan yksittäisten selvityspankkien kirjanpidossa; |
| --- | --- |

a)

milloin siirtojen odotetaan tapahtuvan yksittäisten selvityspankkien kirjanpidossa;

| b) | että siirtojen on oltava lopullisia, kun ne tehdään; |
| --- | --- |

b)

että siirtojen on oltava lopullisia, kun ne tehdään;

| c) | että vastaanotettujen varojen on oltava siirrettävissä niin pian kuin mahdollista, viimeistään päivän loppuun mennessä. |
| --- | --- |

c)

että vastaanotettujen varojen on oltava siirrettävissä niin pian kuin mahdollista, viimeistään päivän loppuun mennessä.

11 artikla

Maksu maksua vastaan

Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin, joka käyttää maksu maksua vastaan -mekanismia, on poistettava pääomariski varmistamalla, että velvoite selvitetään lopullisesti jos ja vain jos myös siihen liittyvä velvoite selvitetään lopullisesti. Tätä sääntöä on noudatettava siitä riippumatta, onko selvitys brutto- vai nettoperusteinen, kun selvitys tulee lopulliseksi.

12 artikla

Osallistujien maksulaiminlyöntiä koskevat säännöt ja menettelyt

1.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on otettava käyttöön järjestelmän säännöissä ja menettelyissä osallistujan velan laiminlyönnin määritelmä, joka sisältää vähintään sen, että osallistuja laiminlyö taloudelliset velvoitteensa niiden erääntyessä esimerkiksi operatiivisista syistä taikka sopimusrikkomuksen tai kyseistä osallistujaa koskevan maksukyvyttömyysmenettelyn aloittamisen vuoksi. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on erotettava toisistaan automaattinen ja harkinnanvarainen velan laiminlyönnin toteaminen. Jos kyseessä on harkinnanvarainen laiminlyönnin toteaminen, systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on yksilöitävä, minkä yhteisön käyttää tätä harkintavaltaa. Sen on arvioitava tämä määritelmä vähintään vuosittain.

2.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorilla on oltava velan laiminlyöntiä koskevat säännöt ja menettelyt, joiden avulla se kykenee edelleen täyttämään velvoitteensa osallistujan laiminlyödessä velkansa ja jotka koskevat varojen täydentämistä laiminlyönnin jälkeen. Säännöissä ja menettelyissä on määriteltävä vähintään kaikki seuraavat asiat:

| a) | toimet, joihin systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattori voi ryhtyä, jos velka laiminlyödään; |
| --- | --- |

a)

toimet, joihin systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattori voi ryhtyä, jos velka laiminlyödään;

| b) | se, onko tällaisiin toimiin ryhtyminen automaattista vai harkinnanvaraista, ja keinot, joilla tätä harkintavaltaa käytetään; |
| --- | --- |

b)

se, onko tällaisiin toimiin ryhtyminen automaattista vai harkinnanvaraista, ja keinot, joilla tätä harkintavaltaa käytetään;

| c) | mahdolliset muutokset systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin normaaleihin selvityskäytäntöihin oikea-aikaisen selvityksen varmistamiseksi; |
| --- | --- |

c)

mahdolliset muutokset systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin normaaleihin selvityskäytäntöihin oikea-aikaisen selvityksen varmistamiseksi;

| d) | maksujen hallinnointi niiden käsittelyn eri vaiheissa; |
| --- | --- |

d)

maksujen hallinnointi niiden käsittelyn eri vaiheissa;

| e) | toimien todennäköinen järjestys; |
| --- | --- |

e)

toimien todennäköinen järjestys;

| f) | asianomaisten osapuolten tehtävät, velvoitteet ja vastuut, mukaan lukien osallistujat, jotka eivät ole laiminlyöneet velkaansa; |
| --- | --- |

f)

asianomaisten osapuolten tehtävät, velvoitteet ja vastuut, mukaan lukien osallistujat, jotka eivät ole laiminlyöneet velkaansa;

| g) | muut mekanismit, jotka on aktivoitava velan laiminlyönnin vaikutuksen rajoittamiseksi. |
| --- | --- |

g)

muut mekanismit, jotka on aktivoitava velan laiminlyönnin vaikutuksen rajoittamiseksi.

3.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on valmistauduttava panemaan täytäntöön velan laiminlyöntiä koskevat sääntönsä ja menettelynsä, mukaan lukien kaikki asianmukaiset harkinnanvaraiset menettelyt, joista määrätään sen säännöissä. Operaattorin on muun muassa varmistettava, että a) sillä on operatiivinen kyky, esimerkiksi riittävästi hyvin koulutettua henkilöstöä, panna täytäntöön 2 kohdassa kuvatut menettelyt oikea-aikaisesti; ja b) systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän säännöissä ja menettelyissä käsitellään dokumentointi-, tieto- ja viestintätarpeita sekä yhteensovittamista, mikäli mukana on useampi kuin yksi rahoitusmarkkinoiden infrastruktuuri tai viranomainen.

4.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on julkaistava 2 kohdassa mainittujen sääntöjen ja menettelyjen keskeiset seikat ja vähintään kaikki seuraavat tiedot:

| a) | olosuhteet, joissa toimenpiteet toteutetaan; |
| --- | --- |

a)

olosuhteet, joissa toimenpiteet toteutetaan;

| b) | toimenpiteiden toteuttaja; |
| --- | --- |

b)

toimenpiteiden toteuttaja;

| c) | toteutettavien toimenpiteiden laajuus; |
| --- | --- |

c)

toteutettavien toimenpiteiden laajuus;

| d) | mekanismit, joilla käsitellään systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin velvoitteita niitä osallistujia kohtaan, jotka eivät ole laiminlyöneet velkaansa. |
| --- | --- |

d)

mekanismit, joilla käsitellään systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin velvoitteita niitä osallistujia kohtaan, jotka eivät ole laiminlyöneet velkaansa.

5.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on testattava ja arvioitava 2 kohdassa mainitut järjestelmän säännöt ja menettelyt vähintään vuosittain tai aina kun järjestelmään tehdään olennaisia muutoksia, jotka vaikuttavat näihin sääntöihin ja menettelyihin. Operaattorin on otettava järjestelmän osallistujat ja relevantit intressiryhmät mukaan tällaiseen testaukseen ja arviointiin.

13 artikla

Yleinen liiketoimintariski

1.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on otettava käyttöön vahvat hallinnointi- ja kontrollijärjestelmät tunnistaakseen, seuratakseen ja hallitakseen yleisiä liiketoimintariskejä, esimerkiksi tappioita, jotka johtuvat liiketoimintastrategian heikosta täytäntöönpanosta, negatiivisesta kassavirrasta tai odottamattomista ja liian suurista toimintamenoista.

2.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on pidettävä hallussaan likvidejä nettovaroja, jotka rahoitetaan omalla pääomalla, esimerkiksi kantaosakkeita, ilmoitettuja rahastoja tai edellisten tilikausien voittoja, jotta se kykenee jatkamaan toimintaansa ja palvelujaan toimivana yhtiönä, mikäli sille aiheutuu yleisessä liiketoiminnassa tappioita. Näiden omaisuuserien suuruus määräytyy sen yleisen liiketoiminnan riskiprofiilin ja sen perusteella, miten pitkä aika tarvitaan sen kriittisten toimintojen ja palvelujen elvyttämiseen tai hallittuun likvidaatioon, jos tällaisiin toimiin ryhdytään.

3.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on pidettävä yllä toteuttamiskelpoista elvytyssuunnitelmaa tai, eurojärjestelmän systeemisesti merkittäviä maksujärjestelmiä lukuun ottamatta, hallitun likvidaation suunnitelmaa.

4.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on pidettävä hallussaan riittäviä likvidejä nettovaroja, jotka rahoitetaan omalla pääomalla, 3 kohdassa tarkoitetun suunnitelman täytäntöön panemiseksi. Operaattorin hallussa olevien omalla pääomalla rahoitettujen likvidien nettovarojen arvon on oltava vähintään yhtä suuri kuin kuuden kuukauden juoksevien toimintamenojen määrä. Näiden omaisuuserien lisäksi operaattorin hallussa on oltava resurssit, joilla katetaan osallistujien velkojen laiminlyönnit tai muut 6 ja 8 artiklan nojalla katettavat riskit. Oma pääoma, joka on operaattorin hallussa kansainvälisten riskiperusteisten pääomastandardien perusteella, voidaan sisällyttää tähän kaksinkertaisten pääomavaatimusten välttämiseksi.

5.   Omaisuuserien, jotka ovat operaattorin hallussa yleisen liiketoimintariskin kattamista varten, on oltava riittävän likvidejä ja korkealaatuisia, jotta ne ovat oikea-aikaisesti saatavilla. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on kyettävä realisoimaan tällaiset omaisuuserät vain vähäisin haitallisin hintavaikutuksin tai ilman niitä, jotta se kykenee jatkamaan toimintaansa toimivana yhtiönä, jos sille aiheutuu tappioita yleisessä liiketoiminnassa.

6.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on laadittava toteuttamiskelpoinen suunnitelma oman pääoman korottamista varten siinä tapauksessa, että sen oma pääoma pienenee lähelle 4 kohdassa tarkoitettua määrää tai sen alapuolelle. Suunnitelma on toimitettava hallintoelimen hyväksyttäväksi, ja se on päivitettävä vähintään vuosittain.

7.   Eurojärjestelmän systeemisesti merkittäviin maksujärjestelmiin ei sovelleta 2 kohtaa eikä 4–6 kohtaa.

14 artikla

Säilytys- ja investointiriskit

1.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on pidettävä omat ja osallistujien omaisuuserät valvotuissa ja säännellyissä yhteisöissä (jäljempänä ’säilyttäjät’), joiden kirjanpitokäytännöt, säilytysmenettelyt ja sisäiset kontrollit suojaavat näitä omaisuuseriä kattavasti tappioita vastaan säilyttäjän tai alasäilyttäjän maksukyvyttömyyden, huolimattomuuden, petoksen, heikon hallinnon tai puutteellisen kirjanpidon varalta.

2.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on päästävä oikea-aikaisesti käsiksi omiin omaisuuseriinsä ja osallistujien tarjoamiin omaisuuseriin.

3.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on arvioitava ja ymmärrettävä vastuunsa säilyttäjäpankkejaan kohtaan ja otettava huomioon suhteensa kuhunkin niistä koko laajuudessaan.

4.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on laadittava investointistrategia, jonka on oltava sen riskinhallinnan kokonaisstrategian mukainen ja joka on annettava kokonaisuudessaan tiedoksi osallistujille. Sen on arvioitava investointistrategia vähintään vuosittain.

5.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin investointistrategiansa mukaisesti tekemien investointien on turvattava korkealaatuisten velallisten antamilla vakuuksilla tai niiden on oltava näihin kohdistuvia saamisia. Operaattorin on määriteltävä korkealaatuisille velalliselle asetettavat edellytykset. Investoinnit on tehtävä instrumentteihin, joihin liittyy mahdollisimman pieniä luotto-, markkina- ja likviditeettiriskejä.

6.   Eurojärjestelmän systeemisesti merkittäviin maksujärjestelmiin ei sovelleta 3–5 kohtaa.

15 artikla

Operatiivinen riski

1.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on otettava käyttöön kattava toimintamalli, jossa on asianmukaiset järjestelmät, strategiat, menettelyt ja kontrollit operatiivisen riskin tunnistamiseksi, seuraamiseksi ja hallinnoimiseksi.

2.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on otettava käyttöön palvelun tasoa ja operatiivista luotettavuutta koskevat tavoitteet sekä strategiat, joilla pyritään näiden tavoitteiden saavuttamiseen. Sen on arvioitava nämä tavoitteet ja strategiat vähintään vuosittain.

3.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on varmistettava, että järjestelmän kapasiteettia voidaan milloin tahansa kasvattaa, jotta siinä kyetään käsittelemään kriisitilanteista johtuva maksujen lukumäärän kasvu ja jotta se kykenee saavuttamaan palvelutasoa koskevat tavoitteensa.

4.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on laadittava kattava fyysinen turvallisuusstrategia ja tietoturvastrategia kaikkien mahdollisten heikkouksien ja uhkien tunnistamiseksi, arvioimiseksi ja hallitsemiseksi riittävällä tavalla. Sen on arvioitava strategiat vähintään vuosittain.

5.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on laadittava liiketoiminnan jatkuvuussuunnitelma, sellaisten tapahtumien varalle, jotka aiheuttavat järjestelmän toiminnalle merkittävän häiriön riskin. Suunnitelmaan on sisällyttävä toissijaisen toimipaikan käyttö, ja suunnitelmalla on varmistettava, että kriittiset tietojärjestelmät kykenevät jatkamaan toimintaansa kahden tunnin kuluessa näistä tapahtumista. Suunnitelma on laadittava siten, että systeemisesti merkittävä maksujärjestelmä kykenee aina selvittämään kaikki erääntyneet maksut sen pankkipäivän loppuun mennessä, jonka aikana häiriö tapahtuu. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on testattava suunnitelma ja arvioitava sitä vähintään vuosittain.

6.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on tunnistettava kriittisen tärkeät osallistujat erityisesti maksujen kokonaislukumäärän ja maksujen arvon sekä sen perusteella, miten näille osallistujille aiheutuva merkittävä operatiivinen ongelma voisi vaikuttaa muihin osallistujiin ja systeemisesti merkittävään maksujärjestelmään kokonaisuutena.

7.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on tunnistettava riskit, joita kriittisen tärkeät osallistujat, muut rahoitusmarkkinoiden infrastruktuurit sekä julkisten ja muiden palvelujen tarjoajat saattavat aiheuttaa järjestelmän toiminnalle, sekä seurattava ja hallittava niitä.

16 artikla

Järjestelmiin pääsyä ja osallistumista koskevat edellytykset

1.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on laadittava ja julkaistava systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän palvelujen saantia ja osallistumista koskevat edellytykset, jotka eivät saa olla syrjiviä, suorille ja tarvittaessa epäsuorille osallistujille sekä muille rahoitusmarkkinoiden infrastruktuureille. Sen on arvioitava edellytyksiä vähintään vuosittain.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja palvelujen saantia ja osallistumista koskevia edellytyksiä on mukautettava systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän turvallisuuden ja tehokkuuden sekä sen palvelemien markkinoiden perusteella, ja ne on räätälöitävä ja suhteutettava järjestelmän erityisten riskien mukaan. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on vahvistettava suhteellisuusperiaatteen mukaisesti vaatimukset, jotka rajoittavat palvelujen saantia mahdollisimman vähän. Jos operaattori epää yhteisöltä palvelun, epäämisen on perustuttava kattavaan riskianalyysiin, ja perustelut on esitettävä kirjallisesti.

3.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on jatkuvasti seurattava sitä, että osallistujat täyttävät järjestelmään pääsyä ja osallistumista koskevat edellytykset. Sen on laadittava ja julkaistava menettelytavat, jotka eivät saa olla syrjiviä ja joilla mahdollistetaan osallistujan osallistumisoikeuden keskeyttäminen ja hallittu lopettaminen siinä tapauksessa, että osallistuja laiminlyö palvelujen saantia ja osallistumista koskevien edellytysten noudattamisen. Sen on arvioitava menettelyjä vähintään vuosittain.

17 artikla

Porrasteinen osallistuminen

1.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on riskinhallintaa varten varmistettava, että järjestelmän säännöt, menettelyt ja sopimusjärjestelyt antavat sille mahdollisuuden kerätä tietoja epäsuorasta osallistumisesta, jotta se voi tunnistaa kaikki osallistumisesta systeemisesti merkittävälle maksujärjestelmälle aiheutuvat olennaiset riskit ja seurata ja hallita niitä. Näihin tietoihin on sisällyttävä vähintään kaikki seuraavat:

| a) | sen toiminnan osuus, jonka suorat osallistujat toteuttavat epäsuorien osallistujien puolesta; |
| --- | --- |

a)

sen toiminnan osuus, jonka suorat osallistujat toteuttavat epäsuorien osallistujien puolesta;

| b) | niiden epäsuorien osallistujien lukumäärä, jotka selvittävät maksuja yksittäisten suorien osallistujien välityksellä; |
| --- | --- |

b)

niiden epäsuorien osallistujien lukumäärä, jotka selvittävät maksuja yksittäisten suorien osallistujien välityksellä;

| c) | kultakin epäsuoralta osallistujalta peräisin olevien maksujen lukumäärät tai arvot kyseisessä systeemisesti merkittävässä maksujärjestelmässä; |
| --- | --- |

c)

kultakin epäsuoralta osallistujalta peräisin olevien maksujen lukumäärät tai arvot kyseisessä systeemisesti merkittävässä maksujärjestelmässä;

| d) | edellä c kohdassa tarkoitettujen maksujen lukumäärät tai arvot suhteessa niiden suorien osallistujien maksuihin, joiden kautta epäsuora osallistuja pääsee systeemisesti merkittävään maksujärjestelmään. |
| --- | --- |

d)

edellä c kohdassa tarkoitettujen maksujen lukumäärät tai arvot suhteessa niiden suorien osallistujien maksuihin, joiden kautta epäsuora osallistuja pääsee systeemisesti merkittävään maksujärjestelmään.

2.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on tunnistettava sellaiset olennaiset riippuvuudet suorien ja epäsuorien osallistujien välillä, jotka saattavat vaikuttaa systeemisesti merkittävään maksujärjestelmään.

3.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on tunnistettava epäsuorat osallistujat, joista aiheutuu olennaisia riskejä järjestelmälle, ja suorat osallistujat, joiden välityksellä ne pääsevät systeemisesti merkittävään maksujärjestelmään, jotta se voi hallita näitä riskejä.

4.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on arvioitava porrasteisesta osallistumisesta aiheutuvia riskejä vähintään vuosittain. Sen on toteutettava lieventäviä toimenpiteitä, jos ne ovat tarpeen riskien hallitsemiseksi asianmukaisella tavalla.

18 artikla

Tehokkuus ja vaikuttavuus

1.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorilla on oltava menettely, jolla tunnistetaan systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän palvelemien markkinoiden tarpeet ja täytetään ne erityisesti seuraavilta osin:

| a) | selvitys- ja toimitusjärjestelyn valinta; |
| --- | --- |

a)

selvitys- ja toimitusjärjestelyn valinta;

| b) | toiminnan rakenne; |
| --- | --- |

b)

toiminnan rakenne;

| c) | selvitettyjen tai toimitettujen tuotteiden laajuus; |
| --- | --- |

c)

selvitettyjen tai toimitettujen tuotteiden laajuus;

| d) | teknologian ja menettelyjen käyttö. |
| --- | --- |

d)

teknologian ja menettelyjen käyttö.

2.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorilla on oltava selvästi määritellyt päämäärät ja tavoitteet, jotka ovat mitattavissa ja tavoitettavissa, esimerkiksi palvelun vähimmäistasojen, riskinhallintaa koskevien odotusten ja liiketoiminnan prioriteettien osalta.

3.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorilla on oltava vakiintuneet mekanismit 1 ja 2 kohdassa vahvistettujen vaatimusten arvioimiseksi säännöllisesti, vähintään vuosittain.

19 artikla

Viestintämenettelyt ja -standardit

Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on käytettävä soveltuvia kansainvälisesti hyväksyttyjä viestintämenettelyjä ja -standardeja maksujen, selvitysten, toimitusten ja kirjausten tehostamiseksi tai mukauduttava niihin.

20 artikla

Sääntöjen, keskeisten menettelyjen ja markkinatietojen julkaiseminen

1.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on hyväksyttävä selkeät ja kattavat säännöt ja menettelyt, jotka on annettava kokonaisuudessaan tiedoksi osallistujille. Merkityksellisten sääntöjen ja keskeisten menettelyjen on oltava myös julkisesti saatavilla.

2.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on julkaistava selkeät kuvaukset järjestelmän rakenteesta ja toiminnasta sekä operaattorin ja osallistujien oikeuksista ja velvollisuuksista, jotta osallistujat kykenevät arvioimaan riskejä, joita niille aiheutuisi osallistumisesta järjestelmään.

3.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on annettava osallistujille kaikki asianmukainen aineisto ja koulutus, jonka nämä tarvitsevat ymmärtääkseen järjestelmän säännöt ja menettelyt sekä riskit, joita niille aiheutuu osallistumisesta järjestelmään.

4.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on julkaistava järjestelmän yksittäisistä palveluista perittävät maksut sekä mahdolliset alennukset. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on annettava selkeät kuvaukset hinnoitelluista palveluista hintavertailuja varten.

5.   Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on vastattava CPSS–IOSCO:n rahoitusmarkkinoiden infrastruktuureja koskevan tietojenantokaavakkeen kysymyksiin ja julkaistava vastauksensa. Sen on päivitettävä vastauksensa järjestelmän tai sen ympäristön olennaisten muutosten jälkeen ja vähintään joka toinen vuosi. Systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin on myös julkaistava vähintään perustiedot transaktioiden kokonaislukumääristä ja arvoista.

21 artikla

Tietojen ilmoittaminen toimivaltaiselle viranomaiselle

Toimivaltaisella viranomaisella on oltava oikeus saada systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorilta kaikki tiedot ja asiakirjat, jotka ovat tarpeen tämän asetuksen vaatimusten noudattamisen arvioimiseksi. Operaattorin on toimitettava tätä koskevat erityistiedot toimivaltaiselle viranomaiselle.

22 artikla

Korjaavat toimenpiteet

1.   Mikäli systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattori ei ole noudattanut tätä asetusta, toimivaltaisen viranomaisen on

| a) | ilmoitettava operaattorille laiminlyönnin luonteesta ja |
| --- | --- |

a)

ilmoitettava operaattorille laiminlyönnin luonteesta ja

| b) | annettava operaattorille tilaisuus tulla kuulluksi ja esittää selityksensä. |
| --- | --- |

b)

annettava operaattorille tilaisuus tulla kuulluksi ja esittää selityksensä.

2.   Toimivaltainen viranomainen voi systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorin antamien tietojen perusteella antaa operaattorille ohjeet erityisten korjaavien toimenpiteiden toteuttamisesta laiminlyönnin korjaamiseksi ja/tai sen toistumisen välttämiseksi.

3.   Toimivaltainen viranomainen voi määrätä korjaavia toimenpiteitä välittömästi, kun se toteaa perustellulla lausunnolla laiminlyönnin olevan niin vakava, että se edellyttää välittömiä toimenpiteitä.

4.   Toimivaltaisen viranomaisen on välittömästi tiedotettava EKP:lle mahdollisista korjaavista toimenpiteistä, joita määrätään systeemisesti merkittävän maksujärjestelmän operaattorille.

5.   Korjaavia toimenpiteitä voidaan määrätä erikseen tai samanaikaisesti kuin Euroopan keskuspankin valtuuksista määrätä seuraamuksia 23 päivänä marraskuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2532/98 (6) mukaisia seuraamuksia.

23 artikla

Seuraamukset

Jos tätä asetusta rikotaan, EKP määrää seuraamuksia asetuksen (EY) N:o 2532/98 ja EKP:n valtuuksista määrätä seuraamuksia 23 päivänä syyskuuta 1999 annetun Euroopan keskuspankin asetuksen (EY) N:o 2157/1999 (7) (ECB/1999/4) nojalla. EKP julkaisee tiedonannon siitä, miten seuraamusten määrä lasketaan.

24 artikla

Uudelleentarkastelu

Sen arvioimiseksi, onko tarpeen muuttaa tätä asetusta, EKP:n neuvosto arvioi tämän asetuksen yleistä soveltamista viimeistään kaksi vuotta sen voimaantulopäivämäärän jälkeen ja sen jälkeen joka toinen vuosi.

25 artikla

Loppusäännökset

1.   Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä siitä päivästä, jona se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

2.   Systeemisesti merkittävien maksujärjestelmien operaattorien on noudatettava tässä asetuksessa säädettyjä vaatimuksia yhden vuoden kuluessa päivästä, jona 1 artiklan 2 kohdan nojalla tehty EKP:n neuvoston päätös on annettu niille tiedoksi.

3.   Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan jäsenvaltioissa perussopimusten mukaisesti.

Tehty Frankfurt am Mainissa 3 päivänä heinäkuuta 2014.

EKP:n neuvoston puolesta

EKP:n puheenjohtaja

Mario DRAGHI

---

(1)  Saatavilla BIS:n verkkosivuilla osoitteessa www.bis.org/publ/cpss43.pdf

1

(2)  Saatavilla BIS:n verkkosivuilla osoitteessa www.bis.org/publ/cpss101a.pdf

2

(3)  EUVL L 30, 30.1.2013, s. 1.

3

(4)  EYVL L 166, 11.6.1998, s. 45.

4

(5)  EUVL L 331, 14.12.2011, s. 1.

5

(6)  EYVL L 318, 27.11.1998, s. 4.

6

(7)  EYVL L 264, 12.10.1999, s. 21.

7

---

PÄÄTÖKSET

| 23.7.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 217/31 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 217/31

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS 2014/482/YUTP,

annettu 22 päivänä heinäkuuta 2014,

Euroopan unionin YTPP-operaatiosta Nigerissä (EUCAP Sahel Niger) annetun päätöksen 2012/392/YUTP muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 28 artiklan, 42 artiklan 4 kohdan ja 43 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 16 päivänä heinäkuuta 2012 päätöksen 2012/392/YUTP (1), jonka voimassaolo päättyy 15 päivänä heinäkuuta 2014. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 16 päivänä heinäkuuta 2012 päätöksen 2012/392/YUTP (1), jonka voimassaolo päättyy 15 päivänä heinäkuuta 2014.

| (2) | Neuvosto hyväksyi 28 päivänä lokakuuta 2013 päätöksen 2013/533/YUTP (2), jossa säädetään rahoitusohjeesta 15 päivänä heinäkuuta 2014 päättyvälle kaudelle. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto hyväksyi 28 päivänä lokakuuta 2013 päätöksen 2013/533/YUTP (2), jossa säädetään rahoitusohjeesta 15 päivänä heinäkuuta 2014 päättyvälle kaudelle.

| (3) | Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea (PTK) on 28 päivänä maaliskuuta 2014 suosittanut, että Euroopan unionin YTPP-operaatiota Nigerissä (EUCAP Sahel Niger) jatketaan strategisen uudelleenarvioinnin mukaisesti kahdella vuodella. |
| --- | --- |

(3)

Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea (PTK) on 28 päivänä maaliskuuta 2014 suosittanut, että Euroopan unionin YTPP-operaatiota Nigerissä (EUCAP Sahel Niger) jatketaan strategisen uudelleenarvioinnin mukaisesti kahdella vuodella.

| (4) | Unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja on 2 päivänä toukokuuta 2014 vastaanottanut Nigerin viranomaisten lähettämän kirjeen, jossa kannatetaan EUCAP Sahel Niger -operaation jatkamista kahdella vuodella. |
| --- | --- |

(4)

Unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja on 2 päivänä toukokuuta 2014 vastaanottanut Nigerin viranomaisten lähettämän kirjeen, jossa kannatetaan EUCAP Sahel Niger -operaation jatkamista kahdella vuodella.

| (5) | EUCAP Sahel Niger toteutetaan tilanteessa, joka saattaa huonontua ja joka voi haitata Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 21 artiklassa esitettyjen unionin ulkoisen toiminnan tavoitteiden saavuttamista, |
| --- | --- |

(5)

EUCAP Sahel Niger toteutetaan tilanteessa, joka saattaa huonontua ja joka voi haitata Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 21 artiklassa esitettyjen unionin ulkoisen toiminnan tavoitteiden saavuttamista,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan päätös 2012/392/YUTP seuraavasti:

| 1) | Korvataan 2 ja 3 artikla seuraavasti:
  ”2 artikla
  Tavoitteet
  EUCAP Sahel Nigerin tavoitteena on osana Sahelin turvallisuutta ja kehitystä koskevan Euroopan unionin strategian täytäntöönpanoa mahdollistaa se, että Nigerin viranomaiset pystyisivät määrittelemään ja panemaan täytäntöön oman kansallisen turvallisuusstrategiansa. Lisäksi EUCAP Sahel Niger pyrkii osallistumaan terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnasta vastaavien Nigerin turvallisuusalan lukuisten eri toimijoiden keskinäisen integroidun, monialaisen, johdonmukaisen, kestävän ja ihmisoikeuksien huomioon ottamiseen perustuvan lähestymistavan kehittämiseen.
  3 artikla
  Tehtävät
  1.   Edellä 2 artiklassa esitettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi EUCAP Sahel Niger






  a) | on valmis tukemaan Nigerin turvallisuusstrategian määrittelyä ja täytäntöönpanoa samalla, kun se neuvoo ja avustaa edelleen Nigerin turvallisuus- ja kehitysstrategian turvallisuusulottuvuuden täytäntöönpanossa; |
| --- | --- | --- |

1)

Korvataan 2 ja 3 artikla seuraavasti:

”2 artikla

Tavoitteet

EUCAP Sahel Nigerin tavoitteena on osana Sahelin turvallisuutta ja kehitystä koskevan Euroopan unionin strategian täytäntöönpanoa mahdollistaa se, että Nigerin viranomaiset pystyisivät määrittelemään ja panemaan täytäntöön oman kansallisen turvallisuusstrategiansa. Lisäksi EUCAP Sahel Niger pyrkii osallistumaan terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnasta vastaavien Nigerin turvallisuusalan lukuisten eri toimijoiden keskinäisen integroidun, monialaisen, johdonmukaisen, kestävän ja ihmisoikeuksien huomioon ottamiseen perustuvan lähestymistavan kehittämiseen.

3 artikla

Tehtävät

1.   Edellä 2 artiklassa esitettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi EUCAP Sahel Niger

a)

on valmis tukemaan Nigerin turvallisuusstrategian määrittelyä ja täytäntöönpanoa samalla, kun se neuvoo ja avustaa edelleen Nigerin turvallisuus- ja kehitysstrategian turvallisuusulottuvuuden täytäntöönpanossa;

| b) | helpottaa sellaisten alueellisten ja kansainvälisten hankkeiden koordinointia, joilla Nigeriä tuetaan terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan alalla; |
| --- | --- |

b)

helpottaa sellaisten alueellisten ja kansainvälisten hankkeiden koordinointia, joilla Nigeriä tuetaan terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan alalla;

| c) | vahvistaa oikeusvaltioperiaatetta kehittämällä rikostutkintaan liittyviä valmiuksia sekä kehittää ja toteuttaa tässä yhteydessä asianmukaisia koulutusohjelmia; |
| --- | --- |

c)

vahvistaa oikeusvaltioperiaatetta kehittämällä rikostutkintaan liittyviä valmiuksia sekä kehittää ja toteuttaa tässä yhteydessä asianmukaisia koulutusohjelmia;

| d) | tukee Nigerin turvallisuus- ja puolustusjoukkojen ylläpidettävyyden kestävää kehittämistä; |
| --- | --- |

d)

tukee Nigerin turvallisuus- ja puolustusjoukkojen ylläpidettävyyden kestävää kehittämistä;

| e) | osallistuu turvallisuusalan hankkeiden määrittämiseen, suunnitteluun ja toteutukseen. |
| --- | --- |

e)

osallistuu turvallisuusalan hankkeiden määrittämiseen, suunnitteluun ja toteutukseen.

2.   EUCAP Sahel Niger keskittyy niihin 1 kohdassa mainittuihin toimiin, jotka osaltaan parantavat Nigerin alueen valvontaa, myös koordinoidusti Nigerin asevoimien kanssa.

3.   EUCAP Sahel Niger ei suorita täytäntöönpanotehtäviä.”

| 2) | Muutetaan 4 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 3 kohta seuraavasti:
  ”3.   EUCAP Sahel Nigerin rakenne on sen suunnitteluasiakirjojen mukainen.” |
| --- | --- | --- |

2)

Muutetaan 4 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.   EUCAP Sahel Nigerin rakenne on sen suunnitteluasiakirjojen mukainen.”

| b) | kumotaan 4 kohta. |
| --- | --- |

b)

kumotaan 4 kohta.

| 3) | Muutetaan 6 artikla seuraavasti:






  a) | lisätään kohta seuraavasti:
  ”1a.   Operaation johtaja edustaa EUCAP Sahel Nigeriä sen operaatioalueella. Operaation johtaja voi siirtää henkilöstö- ja rahoitushallinnon tehtäviä EUCAP Sahel Nigerin henkilöstöön kuuluville, jotka toimivat tuolloin hänen yleisellä vastuullaan.” |
| --- | --- | --- |

3)

Muutetaan 6 artikla seuraavasti:

a)

lisätään kohta seuraavasti:

”1a.   Operaation johtaja edustaa EUCAP Sahel Nigeriä sen operaatioalueella. Operaation johtaja voi siirtää henkilöstö- ja rahoitushallinnon tehtäviä EUCAP Sahel Nigerin henkilöstöön kuuluville, jotka toimivat tuolloin hänen yleisellä vastuullaan.”

| b) | korvataan 3 kohta seuraavasti:
  ”3.   Operaation johtaja antaa EUCAP Sahel Nigerin koko henkilöstölle, myös Brysselissä olevalle tukiyksikölle, ohjeita operaation toteuttamiseksi tehokkaalla tavalla operaatioalueella sekä vastaa EUCAP Sahel Nigerin koordinoinnista ja päivittäisestä hallinnoinnista noudattaen siviilioperaation komentajan strategisen tason ohjeita.” |
| --- | --- |

b)

korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Operaation johtaja antaa EUCAP Sahel Nigerin koko henkilöstölle, myös Brysselissä olevalle tukiyksikölle, ohjeita operaation toteuttamiseksi tehokkaalla tavalla operaatioalueella sekä vastaa EUCAP Sahel Nigerin koordinoinnista ja päivittäisestä hallinnoinnista noudattaen siviilioperaation komentajan strategisen tason ohjeita.”

| c) | kumotaan 4 ja 8 kohdat. |
| --- | --- |

c)

kumotaan 4 ja 8 kohdat.

| 4) | Korvataan 7 artiklan 4 kohta seuraavasti:
  ”4.   Kansainvälisen ja paikallisen henkilöstön työehdot sekä oikeudet ja velvollisuudet määritetään EUCAP Sahel Nigerin ja asianomaisten henkilöstöön kuuluvien välisissä sopimuksissa.” |
| --- | --- |

4)

Korvataan 7 artiklan 4 kohta seuraavasti:

”4.   Kansainvälisen ja paikallisen henkilöstön työehdot sekä oikeudet ja velvollisuudet määritetään EUCAP Sahel Nigerin ja asianomaisten henkilöstöön kuuluvien välisissä sopimuksissa.”

| 5) | Korvataan 11 artiklan 5 kohta seuraavasti:
  ”5.   Operaation johtaja huolehtii EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamisesta neuvoston päätöksen 2013/488/EU (3) mukaisesti.

  (3)  Neuvoston päätös 2013/488/EU, annettu 23 päivänä syyskuuta 2013, EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamista koskevista turvallisuussäännöistä (EUVL L 274, 15.10.2013, s. 1).”" |
| --- | --- |

5)

Korvataan 11 artiklan 5 kohta seuraavasti:

”5.   Operaation johtaja huolehtii EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamisesta neuvoston päätöksen 2013/488/EU (3) mukaisesti.

(3)  Neuvoston päätös 2013/488/EU, annettu 23 päivänä syyskuuta 2013, EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamista koskevista turvallisuussäännöistä (EUVL L 274, 15.10.2013, s. 1).”"

| 6) | Lisätään artikla seuraavasti:
  ”12 a artikla
  Oikeudelliset järjestelyt
  EUCAP Sahel Niger -operaatiolla on, sikäli kuin se on tarpeen tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi, valtuudet hankkia palveluja ja tarvikkeita, tehdä sopimuksia ja hallinnollisia järjestelyjä, ottaa palvelukseen henkilöstöä, avata pankkitilejä, hankkia ja pitää hallussa varoja ja maksaa operaation velkoja sekä esiintyä kantajana ja vastaajana oikeudenkäynneissä.” |
| --- | --- |

6)

Lisätään artikla seuraavasti:

”12 a artikla

Oikeudelliset järjestelyt

EUCAP Sahel Niger -operaatiolla on, sikäli kuin se on tarpeen tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi, valtuudet hankkia palveluja ja tarvikkeita, tehdä sopimuksia ja hallinnollisia järjestelyjä, ottaa palvelukseen henkilöstöä, avata pankkitilejä, hankkia ja pitää hallussa varoja ja maksaa operaation velkoja sekä esiintyä kantajana ja vastaajana oikeudenkäynneissä.”

| 7) | Korvataan 13 artikla seuraavasti:
  ”13 artikla
  Rahoitusjärjestelyt
  1.   EUCAP Sahel Nigeriin liittyviin menoihin tarkoitettu rahoitusohje 16 päivän heinäkuuta 2012 ja 31 päivän lokakuuta 2013 väliselle ajalle on 8 700 000 euroa.
  EUCAP Sahel Nigeriin liittyviin menoihin tarkoitettu rahoitusohje 1 päivän marraskuuta 2013 ja 15 päivän heinäkuuta 2014 väliselle ajalle on 6 500 000 euroa.
  EUCAP Sahel Nigeriin liittyviin menoihin tarkoitettu rahoitusohje 16 päivän heinäkuuta 2014 ja 15 päivän heinäkuuta 2015 väliselle ajalle on 9 155 000 euroa.
  2.   Kaikkia menoja hallinnoidaan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavien sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti. Kolmansien valtioiden ja isäntävaltion kansalaiset voivat osallistua sopimuksia koskeviin tarjouskilpailuihin. EUCAP Sahel Niger voi komission hyväksynnän saatuaan sopia jäsenvaltioiden, isäntävaltion, osallistuvien kolmansien valtioiden ja muiden kansainvälisten toimijoiden kanssa teknisistä järjestelyistä, jotka koskevat laitteiden ja palvelujen toimittamista ja toimitilojen tarjoamista EUCAP Sahel Nigerille.
  3.   EUCAP Sahel Niger vastaa talousarvionsa toteuttamisesta. EUCAP Sahel Niger allekirjoittaa tätä koskevan sopimuksen komission kanssa.
  4.   Rajoittamatta sitä, mitä Euroopan unionin Nigerissä toteutettavan YTPP-operaation (EUCAP Sahel Niger) asemaa koskevassa Euroopan unionin ja Nigerin tasavallan välisessä sopimuksessa (4) määrätään, EUCAP Sahel Niger vastaa toimeksiannon täytäntöönpanosta aiheutuvista vaatimuksista ja velvoitteista 16 päivästä heinäkuuta 2014 alkaen, lukuun ottamatta vaatimuksia, jotka liittyvät operaation johtajan vakaviin väärinkäytöksiin, joista hän on vastuussa.
  5.   Rahoitusjärjestelyjen täytäntöönpano ei vaikuta 4, 5 ja 6 artiklassa säädettyyn johtamisjärjestelyyn eikä EUCAP Sahel Nigerin operatiivisiin vaatimuksiin, joihin sisältyy laitteiden yhteensopivuus ja operaation ryhmien yhteistoimintakyky.
  6.   Menot ovat rahoituskelpoisia 16 päivästä heinäkuuta 2012 alkaen.

  (4)  EUVL L 242, 11.9.2013, s. 2.”" |
| --- | --- |

7)

Korvataan 13 artikla seuraavasti:

”13 artikla

Rahoitusjärjestelyt

1.   EUCAP Sahel Nigeriin liittyviin menoihin tarkoitettu rahoitusohje 16 päivän heinäkuuta 2012 ja 31 päivän lokakuuta 2013 väliselle ajalle on 8 700 000 euroa.

EUCAP Sahel Nigeriin liittyviin menoihin tarkoitettu rahoitusohje 1 päivän marraskuuta 2013 ja 15 päivän heinäkuuta 2014 väliselle ajalle on 6 500 000 euroa.

EUCAP Sahel Nigeriin liittyviin menoihin tarkoitettu rahoitusohje 16 päivän heinäkuuta 2014 ja 15 päivän heinäkuuta 2015 väliselle ajalle on 9 155 000 euroa.

2.   Kaikkia menoja hallinnoidaan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavien sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti. Kolmansien valtioiden ja isäntävaltion kansalaiset voivat osallistua sopimuksia koskeviin tarjouskilpailuihin. EUCAP Sahel Niger voi komission hyväksynnän saatuaan sopia jäsenvaltioiden, isäntävaltion, osallistuvien kolmansien valtioiden ja muiden kansainvälisten toimijoiden kanssa teknisistä järjestelyistä, jotka koskevat laitteiden ja palvelujen toimittamista ja toimitilojen tarjoamista EUCAP Sahel Nigerille.

3.   EUCAP Sahel Niger vastaa talousarvionsa toteuttamisesta. EUCAP Sahel Niger allekirjoittaa tätä koskevan sopimuksen komission kanssa.

4.   Rajoittamatta sitä, mitä Euroopan unionin Nigerissä toteutettavan YTPP-operaation (EUCAP Sahel Niger) asemaa koskevassa Euroopan unionin ja Nigerin tasavallan välisessä sopimuksessa (4) määrätään, EUCAP Sahel Niger vastaa toimeksiannon täytäntöönpanosta aiheutuvista vaatimuksista ja velvoitteista 16 päivästä heinäkuuta 2014 alkaen, lukuun ottamatta vaatimuksia, jotka liittyvät operaation johtajan vakaviin väärinkäytöksiin, joista hän on vastuussa.

5.   Rahoitusjärjestelyjen täytäntöönpano ei vaikuta 4, 5 ja 6 artiklassa säädettyyn johtamisjärjestelyyn eikä EUCAP Sahel Nigerin operatiivisiin vaatimuksiin, joihin sisältyy laitteiden yhteensopivuus ja operaation ryhmien yhteistoimintakyky.

6.   Menot ovat rahoituskelpoisia 16 päivästä heinäkuuta 2012 alkaen.

(4)  EUVL L 242, 11.9.2013, s. 2.”"

| 8) | Lisätään artikla seuraavasti:
  ”13 a artikla
  Hankeyksikkö
  1.   EUCAP Sahel Nigerillä on hankeyksikkö hankkeiden määrittämistä ja toteuttamista varten. EUCAP Sahel Niger avustaa ja ohjeistaa tarvittaessa jäsenvaltioiden ja kolmansien valtioiden omalla vastuullaan toteuttamia hankkeita EUCAP Sahel Nigerin toimeksiantoon liittyvillä aloilla ja sen tavoitteiden tukemiseksi.
  2.   EUCAP Sahel Nigerillä on lupa käyttää jäsenvaltioiden tai kolmansien valtioiden rahoitusosuuksia pannakseen täytäntöön hankkeen, jos kyseinen hanke on todettu tukevan johdonmukaisesti EUCAP Sahel Nigerin muita toimia, ja se:






  a) | sisältyy tämän päätöksen talousarviovaikutuksia koskevaan selvitykseen; tai |
| --- | --- | --- |

8)

Lisätään artikla seuraavasti:

”13 a artikla

Hankeyksikkö

1.   EUCAP Sahel Nigerillä on hankeyksikkö hankkeiden määrittämistä ja toteuttamista varten. EUCAP Sahel Niger avustaa ja ohjeistaa tarvittaessa jäsenvaltioiden ja kolmansien valtioiden omalla vastuullaan toteuttamia hankkeita EUCAP Sahel Nigerin toimeksiantoon liittyvillä aloilla ja sen tavoitteiden tukemiseksi.

2.   EUCAP Sahel Nigerillä on lupa käyttää jäsenvaltioiden tai kolmansien valtioiden rahoitusosuuksia pannakseen täytäntöön hankkeen, jos kyseinen hanke on todettu tukevan johdonmukaisesti EUCAP Sahel Nigerin muita toimia, ja se:

a)

sisältyy tämän päätöksen talousarviovaikutuksia koskevaan selvitykseen; tai

| b) | on EUCAP Sahel Nigerin toimeksiannon aikana otettu mukaan talousarviovaikutuksia koskevaan selvitykseen operaation johtajan pyynnöstä talousarviovaikutuksia koskevaan selvitykseen tehdyllä muutoksella. |
| --- | --- |

b)

on EUCAP Sahel Nigerin toimeksiannon aikana otettu mukaan talousarviovaikutuksia koskevaan selvitykseen operaation johtajan pyynnöstä talousarviovaikutuksia koskevaan selvitykseen tehdyllä muutoksella.

EUCAP Sahel Niger tekee osallistuvien valtioiden kanssa sopimuksen, johon sisällytetään erityisesti erityiset menettelyt kolmansien osapuolien valitusten käsittelemiseksi tapauksissa, joissa valitus koskee EUCAP Sahel Nigerin toimista tai laiminlyönneistä aiheutuneita vahinkoja niiden varojen käytössä, jotka nämä valtiot ovat antaneet käyttöön. Rahoitukseen osallistuvat valtiot eivät missään tapauksessa voi katsoa unionin tai korkean edustajan olevan vastuussa EUCAP Sahel Nigerin toimien tai laiminlyöntien seurauksista näiden valtioiden käyttöön antamien varojen käytössä.

3.   PTK:n on annettava suostumuksensa kolmansien valtioiden hankeyksikön rahoitukseen osallistumisen hyväksynnälle.”

| 9) | Korvataan 15 artiklassa viittaukset päätökseen ”2011/292/EU” viittauksilla päätökseen ”2013/488/EU”. |
| --- | --- |

9)

Korvataan 15 artiklassa viittaukset päätökseen ”2011/292/EU” viittauksilla päätökseen ”2013/488/EU”.

| 10) | Korvataan 16 artiklan toinen kohta seuraavasti:
  ”Sitä sovelletaan 15 päivään heinäkuuta 2016.” |
| --- | --- |

10)

Korvataan 16 artiklan toinen kohta seuraavasti:

”Sitä sovelletaan 15 päivään heinäkuuta 2016.”

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Sitä sovelletaan 16 päivästä heinäkuuta 2014.

Tehty Brysselissä 22 päivänä heinäkuuta 2014.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

C. ASHTON

---

(1)  Neuvoston päätös 2012/392/YUTP, annettu 16 päivänä heinäkuuta 2012, Euroopan unionin YTPP-operaatiosta Nigerissä (EUCAP Sahel Niger) (EUVL L 187, 17.7.2012, s. 48).

1

(2)  Neuvoston päätös 2013/533/YUTP, annettu 28 päivänä lokakuuta 2013, Euroopan unionin YTPP-operaatiosta Nigerissä (EUCAP Sahel Niger) annetun päätöksen 2012/392/YUTP muuttamisesta (EUVL L 288, 30.10.2013, s. 68).

2

---

| 23.7.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 217/35 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 217/35

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS 2014/483/YUTP,

annettu 22 päivänä heinäkuuta 2014,

niitä henkilöitä, ryhmiä ja yhteisöjä, joihin sovelletaan erityistoimenpiteiden toteuttamisesta terrorismin torjumiseksi hyväksytyn yhteisen kannan 2001/931/YUTP 2, 3 ja 4 artiklaa, koskevan luettelon ajan tasalle saattamisesta ja muuttamisesta sekä päätöksen 2014/72/YUTP kumoamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 29 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 27 päivänä joulukuuta 2001 yhteisen kannan 2001/931/YUTP (1). |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 27 päivänä joulukuuta 2001 yhteisen kannan 2001/931/YUTP (1).

| (2) | Neuvosto hyväksyi 10 päivänä helmikuuta 2014 päätöksen 2014/72/YUTP (2) niitä henkilöitä, ryhmiä ja yhteisöjä, joihin sovelletaan yhteisen kannan 2001/931/YUTP 2, 3 ja 4 artiklaa, koskevan luettelon, jäljempänä ’luettelo’, ajan tasalle saattamisesta ja muuttamisesta. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto hyväksyi 10 päivänä helmikuuta 2014 päätöksen 2014/72/YUTP (2) niitä henkilöitä, ryhmiä ja yhteisöjä, joihin sovelletaan yhteisen kannan 2001/931/YUTP 2, 3 ja 4 artiklaa, koskevan luettelon, jäljempänä ’luettelo’, ajan tasalle saattamisesta ja muuttamisesta.

| (3) | Yhteisen kannan 2001/931/YUTP 1 artiklan 6 kohdan mukaisesti luettelossa olevien henkilöiden, ryhmien ja yhteisöjen nimet on tarkistettava säännöllisin väliajoin sen varmistamiseksi, että niiden säilyttäminen luettelossa on perusteltua. |
| --- | --- |

(3)

Yhteisen kannan 2001/931/YUTP 1 artiklan 6 kohdan mukaisesti luettelossa olevien henkilöiden, ryhmien ja yhteisöjen nimet on tarkistettava säännöllisin väliajoin sen varmistamiseksi, että niiden säilyttäminen luettelossa on perusteltua.

| (4) | Tässä päätöksessä esitetään neuvoston suorittaman uudelleentarkastelun tulokset niiden henkilöiden, ryhmien ja yhteisöjen osalta, joihin yhteisen kannan 2001/931/YUTP 2, 3 ja 4 artiklaa sovelletaan. |
| --- | --- |

(4)

Tässä päätöksessä esitetään neuvoston suorittaman uudelleentarkastelun tulokset niiden henkilöiden, ryhmien ja yhteisöjen osalta, joihin yhteisen kannan 2001/931/YUTP 2, 3 ja 4 artiklaa sovelletaan.

| (5) | Neuvosto on katsonut, ettei enää ole perusteltua pitää tiettyä henkilöä luettelossa. |
| --- | --- |

(5)

Neuvosto on katsonut, ettei enää ole perusteltua pitää tiettyä henkilöä luettelossa.

| (6) | Neuvosto on todennut, että henkilöt, ryhmät ja yhteisöt, joihin yhteisen kannan 2001/931/YUTP 2, 3 ja 4 artiklaa sovelletaan, ovat sekaantuneet terroritekoihin yhteisen kannan 2001/931/YUTP 1 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla, että mainitun yhteisen kannan 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu toimivaltainen viranomainen on tehnyt kyseisiä henkilöitä, ryhmiä ja yhteisöjä koskevan päätöksen ja että näihin henkilöihin, ryhmiin ja yhteisöihin olisi edelleen sovellettava kyseisessä yhteisessä kannassa säädettyjä erityisiä rajoittavia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(6)

Neuvosto on todennut, että henkilöt, ryhmät ja yhteisöt, joihin yhteisen kannan 2001/931/YUTP 2, 3 ja 4 artiklaa sovelletaan, ovat sekaantuneet terroritekoihin yhteisen kannan 2001/931/YUTP 1 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla, että mainitun yhteisen kannan 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu toimivaltainen viranomainen on tehnyt kyseisiä henkilöitä, ryhmiä ja yhteisöjä koskevan päätöksen ja että näihin henkilöihin, ryhmiin ja yhteisöihin olisi edelleen sovellettava kyseisessä yhteisessä kannassa säädettyjä erityisiä rajoittavia toimenpiteitä.

| (7) | Luettelo olisi tämän mukaisesti saatettava ajan tasalle, ja päätös 2014/72/YUTP olisi kumottava, |
| --- | --- |

(7)

Luettelo olisi tämän mukaisesti saatettava ajan tasalle, ja päätös 2014/72/YUTP olisi kumottava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Luettelo henkilöistä, ryhmistä ja yhteisöistä, joihin sovelletaan yhteisen kannan 2001/931/YUTP 2, 3 ja 4 artiklaa, on tämän päätöksen liitteessä.

2 artikla

Kumotaan päätös 2014/72/YUTP.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 22 päivänä heinäkuuta 2014.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

C. ASHTON

---

(1)  Neuvoston yhteinen kanta 2001/931/YUTP, annettu 27 päivänä joulukuuta 2001, erityistoimenpiteiden toteuttamisesta terrorismin torjumiseksi (EYVL L 344, 28.12.2001, s. 93).

1

(2)  Neuvoston päätös 2014/72/YUTP, annettu 10 päivänä helmikuuta 2014, niitä henkilöitä, ryhmiä ja yhteisöjä, joihin sovelletaan erityistoimenpiteiden toteuttamisesta terrorismin torjumiseksi hyväksytyn yhteisen kannan 2001/931/YUTP 2, 3 ja 4 artiklaa, koskevan luettelon ajan tasalle saattamisesta ja muuttamisesta sekä päätöksen 2013/395/YUTP kumoamisesta (EUVL L 40, 11.2.2014, s. 56).

2

---

LIITE

Luettelo 1 artiklassa tarkoitetuista henkilöistä, ryhmistä ja yhteisöistä

I   HENKILÖT

| 1. | ABDOLLAHI Hamed (alias Mustafa Abdullahi), syntynyt 11.8.1960 Iranissa. Passi: D9004878 |
| --- | --- |

1.

ABDOLLAHI Hamed (alias Mustafa Abdullahi), syntynyt 11.8.1960 Iranissa. Passi: D9004878

| 2. | AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, syntynyt Al Ihsassa (Saudi-Arabia), Saudi-Arabian kansalainen |
| --- | --- |

2.

AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, syntynyt Al Ihsassa (Saudi-Arabia), Saudi-Arabian kansalainen

| 3. | AL-YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, syntynyt 16.10.1966 Tarutissa (Saudi-Arabia), Saudi-Arabian kansalainen |
| --- | --- |

3.

AL-YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, syntynyt 16.10.1966 Tarutissa (Saudi-Arabia), Saudi-Arabian kansalainen

| 4. | ARBABSIAR Manssor (alias Mansour Arbabsiar), syntynyt 6. tai 15.3.1955 Iranissa. Iranin ja Yhdysvaltain kansalainen. Passi: C2002515 (Iran); passi: 477845448 (Yhdysvallat). Kansallinen henkilökortti: 07442833, voimassa 15. maaliskuuta 2016 asti (Yhdysvaltain ajokortti) |
| --- | --- |

4.

ARBABSIAR Manssor (alias Mansour Arbabsiar), syntynyt 6. tai 15.3.1955 Iranissa. Iranin ja Yhdysvaltain kansalainen. Passi: C2002515 (Iran); passi: 477845448 (Yhdysvallat). Kansallinen henkilökortti: 07442833, voimassa 15. maaliskuuta 2016 asti (Yhdysvaltain ajokortti)

| 5. | BOUYERI, Mohammed (alias Abu Zubair, alias Sobiar, alias Abu Zoubair), syntynyt 8.3.1978 Amsterdamissa (Alankomaat) — Hofstadgroep-ryhmän jäsen |
| --- | --- |

5.

BOUYERI, Mohammed (alias Abu Zubair, alias Sobiar, alias Abu Zoubair), syntynyt 8.3.1978 Amsterdamissa (Alankomaat) — Hofstadgroep-ryhmän jäsen

| 6. | IZZ-AL-DIN, Hasan (alias GARBAYA, Ahmed, alias SA-ID, alias SALWWAN, Samir), Libanon, syntynyt 1963 Libanonissa, Libanonin kansalainen |
| --- | --- |

6.

IZZ-AL-DIN, Hasan (alias GARBAYA, Ahmed, alias SA-ID, alias SALWWAN, Samir), Libanon, syntynyt 1963 Libanonissa, Libanonin kansalainen

| 7. | MOHAMMED, Khalid Shaikh (alias ALI, Salem, alias BIN KHALID, Fahd Bin Adballah, alias HENIN, Ashraf Refaat Nabith, alias WADOOD, Khalid Adbul), syntynyt 14.4.1965 tai 1.3.1964 Pakistanissa. Passi: 488555 |
| --- | --- |

7.

MOHAMMED, Khalid Shaikh (alias ALI, Salem, alias BIN KHALID, Fahd Bin Adballah, alias HENIN, Ashraf Refaat Nabith, alias WADOOD, Khalid Adbul), syntynyt 14.4.1965 tai 1.3.1964 Pakistanissa. Passi: 488555

| 8. | SHAHLAI Abdul Reza (alias Abdol Reza Shala'i, alias Abd-al Reza Shalai, alias Abdorreza Shahlai, alias Abdolreza Shahla'i, alias Abdul-Reza Shahlaee, alias Hajj Yusef, alias Haji Yusif, alias Hajji Yasir, alias Hajji Yusif, alias Yusuf Abu-al-Karkh), syntynyt arviolta vuonna 1957 Iranissa. Osoitteet: 1) Kermanshah, Iran, 2) Mehranin sotilastukikohta, Ilamin maakunta, Iran |
| --- | --- |

8.

SHAHLAI Abdul Reza (alias Abdol Reza Shala'i, alias Abd-al Reza Shalai, alias Abdorreza Shahlai, alias Abdolreza Shahla'i, alias Abdul-Reza Shahlaee, alias Hajj Yusef, alias Haji Yusif, alias Hajji Yasir, alias Hajji Yusif, alias Yusuf Abu-al-Karkh), syntynyt arviolta vuonna 1957 Iranissa. Osoitteet: 1) Kermanshah, Iran, 2) Mehranin sotilastukikohta, Ilamin maakunta, Iran

| 9. | SHAKURI Ali Gholam, syntynyt arviolta vuonna 1965 Teheranissa (Iran) |
| --- | --- |

9.

SHAKURI Ali Gholam, syntynyt arviolta vuonna 1965 Teheranissa (Iran)

| 10. | SOLEIMANI Qasem (alias Ghasem Soleymani, alias Qasmi Sulayman, alias Qasem Soleymani, alias Qasem Solaimani, alias Qasem Salimani, alias Qasem Solemani, alias Qasem Sulaimani, alias Qasem Sulemani), syntynyt 11.3.1957 Iranissa. Iranin kansalainen. Passi: 008827 (Iranin diplomaattipassi), myönnetty 1999. Sotilasarvo: kenraalimajuri. |
| --- | --- |

10.

SOLEIMANI Qasem (alias Ghasem Soleymani, alias Qasmi Sulayman, alias Qasem Soleymani, alias Qasem Solaimani, alias Qasem Salimani, alias Qasem Solemani, alias Qasem Sulaimani, alias Qasem Sulemani), syntynyt 11.3.1957 Iranissa. Iranin kansalainen. Passi: 008827 (Iranin diplomaattipassi), myönnetty 1999. Sotilasarvo: kenraalimajuri.

II   RYHMÄT JA YHTEISÖT

| 1. | Abu Nidal Organisation — ANO (alias Fatah Revolutionary Council, alias Arab Revolutionary Brigades, alias Black September/Musta syyskuu, alias Revolutionary Organisation of Socialist Muslims) |
| --- | --- |

1.

Abu Nidal Organisation — ANO (alias Fatah Revolutionary Council, alias Arab Revolutionary Brigades, alias Black September/Musta syyskuu, alias Revolutionary Organisation of Socialist Muslims)

| 2. | Al-Aqsa marttyyrien prikaati |
| --- | --- |

2.

Al-Aqsa marttyyrien prikaati

| 3. | Al-Aqsa e.V. |
| --- | --- |

3.

Al-Aqsa e.V.

| 4. | Al-Takfir ja al-Hijra |
| --- | --- |

4.

Al-Takfir ja al-Hijra

| 5. | Babbar Khalsa |
| --- | --- |

5.

Babbar Khalsa

| 6. | Filippiinien kommunistinen puolue, mukaan lukien New People's Army — NPA, Filippiinit |
| --- | --- |

6.

Filippiinien kommunistinen puolue, mukaan lukien New People's Army — NPA, Filippiinit

| 7. | Gama'a al-Islamiyya, (alias Al-Gama'a al-Islamiyya) (Islamic Group — IG) |
| --- | --- |

7.

Gama'a al-Islamiyya, (alias Al-Gama'a al-Islamiyya) (Islamic Group — IG)

| 8. | İslami Büyük Doğu Akıncılar Cephesi — IBDA-C (Great Islamic Eastern Warriors Front) |
| --- | --- |

8.

İslami Büyük Doğu Akıncılar Cephesi — IBDA-C (Great Islamic Eastern Warriors Front)

| 9. | Hamas, mukaan lukien Hamas-Izz al-Din al-Qassem |
| --- | --- |

9.

Hamas, mukaan lukien Hamas-Izz al-Din al-Qassem

| 10. | Hizballah Military Wing (alias Hezbollah Military Wing, alias Hizbullah Military Wing, alias Hizbollah Military Wing, alias Hezballah Military Wing, alias Hisbollah Military Wing, alias Hizbu'llah Military Wing alias Hizb Allah Military Wing, alias Jihad Council) (ja kaikki sen alaisuuteen kuuluvat yksiköt, mukaan lukien ulkoisesta turvallisuudesta vastaava organisaatio)). |
| --- | --- |

10.

Hizballah Military Wing (alias Hezbollah Military Wing, alias Hizbullah Military Wing, alias Hizbollah Military Wing, alias Hezballah Military Wing, alias Hisbollah Military Wing, alias Hizbu'llah Military Wing alias Hizb Allah Military Wing, alias Jihad Council) (ja kaikki sen alaisuuteen kuuluvat yksiköt, mukaan lukien ulkoisesta turvallisuudesta vastaava organisaatio)).

| 11. | Hizbul Mujahideen — HM |
| --- | --- |

11.

Hizbul Mujahideen — HM

| 12. | Hofstadgroep-ryhmä |
| --- | --- |

12.

Hofstadgroep-ryhmä

| 13. | Holy Land Foundation for Relief and Development |
| --- | --- |

13.

Holy Land Foundation for Relief and Development

| 14. | International Sikh Youth Federation — ISYF |
| --- | --- |

14.

International Sikh Youth Federation — ISYF

| 15. | Khalistan Zindabad Force — KZF |
| --- | --- |

15.

Khalistan Zindabad Force — KZF

| 16. | Kurdistanin työväenpuolue — PKK (alias KADEK, alias KONGRA-GEL) |
| --- | --- |

16.

Kurdistanin työväenpuolue — PKK (alias KADEK, alias KONGRA-GEL)

| 17. | Tamil Eelamin vapautuksen tiikerit — LTTE |
| --- | --- |

17.

Tamil Eelamin vapautuksen tiikerit — LTTE

| 18. | Ejército de Liberación Nacional (Kansallinen vapautusarmeija) |
| --- | --- |

18.

Ejército de Liberación Nacional (Kansallinen vapautusarmeija)

| 19. | Palestiinan islamilainen jihad — Palestinian Islamic Jihad — PIJ |
| --- | --- |

19.

Palestiinan islamilainen jihad — Palestinian Islamic Jihad — PIJ

| 20. | Palestiinan vapautuksen kansanrintama — Popular Front for the Liberation of Palestine — PFLP |
| --- | --- |

20.

Palestiinan vapautuksen kansanrintama — Popular Front for the Liberation of Palestine — PFLP

| 21. | Popular Front for the Liberation of Palestine — General Command (alias PFLP — General Command, PFLP-GC) |
| --- | --- |

21.

Popular Front for the Liberation of Palestine — General Command (alias PFLP — General Command, PFLP-GC)

| 22. | Fuerzas armadas revolucionarias de Colombia — FARC (Kolumbian vallankumoukselliset asevoimat) |
| --- | --- |

22.

Fuerzas armadas revolucionarias de Colombia — FARC (Kolumbian vallankumoukselliset asevoimat)

| 23. | Devrimci Halk Kurtuluș Partisi-Cephesi DHKP/C (alias Devrimci Sol (Revolutionary Left), alias Dev Sol) (Vallankumouksellinen kansanarmeija/rintama/puolue) |
| --- | --- |

23.

Devrimci Halk Kurtuluș Partisi-Cephesi DHKP/C (alias Devrimci Sol (Revolutionary Left), alias Dev Sol) (Vallankumouksellinen kansanarmeija/rintama/puolue)

| 24. | Sendero Luminoso — SL (Loistava polku) |
| --- | --- |

24.

Sendero Luminoso — SL (Loistava polku)

| 25. | Teyrbazen Azadiya Kurdistan — TAK (alias Kurdistan Freedom Falcons, alias Kurdistan Freedom Hawks) |
| --- | --- |

25.

Teyrbazen Azadiya Kurdistan — TAK (alias Kurdistan Freedom Falcons, alias Kurdistan Freedom Hawks)

---

| 23.7.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 217/38 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 217/38

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS 2014/484/YUTP,

annettu 22 päivänä heinäkuuta 2014,

Irakia koskevan yhteisen kannan 2003/495/YUTP muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 29 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 7 päivänä heinäkuuta 2003 Irakia koskevan yhteisen kannan 2003/495/YUTP (1), jolla pantiin täytäntöön Yhdistyneiden kansakuntien (YK) turvallisuusneuvoston päätöslauselma 1483 (2003). |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 7 päivänä heinäkuuta 2003 Irakia koskevan yhteisen kannan 2003/495/YUTP (1), jolla pantiin täytäntöön Yhdistyneiden kansakuntien (YK) turvallisuusneuvoston päätöslauselma 1483 (2003).

| (2) | Yhteisen kannan 2003/495/YUTP tiettyjä säännöksiä on selvennettävä, |
| --- | --- |

(2)

Yhteisen kannan 2003/495/YUTP tiettyjä säännöksiä on selvennettävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Lisätään yhteiseen kantaan 2003/495/YUTP artikla seuraavasti:

”2 a artikla

Varoja tai taloudellisia varoja ei saa suoraan tai välillisesti asettaa 2 artiklan b alakohdassa tarkoitettujen henkilöiden tai yhteisöjen saataville tai niin, että ne hyötyisivät niistä.

Poikkeuksia voidaan myöntää sellaisten varojen ja taloudellisten varojen osalta, jotka:

| a) | ovat tarpeen 2 artiklan b alakohdassa tarkoitettujen henkilöiden ja heidän huollettavinaan olevien perheenjäsenten perustarpeiden tyydyttämiseksi, mukaan lukien maksut, jotka aiheutuvat elintarvikkeiden hankinnasta, vuokrasta tai asuntolainasta, lääkkeistä ja sairaanhoidosta, veroista, vakuutusmaksuista ja julkisten palvelujen käytöstä; |
| --- | --- |

a)

ovat tarpeen 2 artiklan b alakohdassa tarkoitettujen henkilöiden ja heidän huollettavinaan olevien perheenjäsenten perustarpeiden tyydyttämiseksi, mukaan lukien maksut, jotka aiheutuvat elintarvikkeiden hankinnasta, vuokrasta tai asuntolainasta, lääkkeistä ja sairaanhoidosta, veroista, vakuutusmaksuista ja julkisten palvelujen käytöstä;

| b) | on tarkoitettu yksinomaan oikeudellisiin palveluihin liittyvien kohtuullisten palkkioiden maksamiseen ja näistä palveluista aiheutuneiden kulujen korvaamiseen; |
| --- | --- |

b)

on tarkoitettu yksinomaan oikeudellisiin palveluihin liittyvien kohtuullisten palkkioiden maksamiseen ja näistä palveluista aiheutuneiden kulujen korvaamiseen;

| c) | on tarkoitettu yksinomaan jäädytettyjen varojen ja taloudellisten varojen tavanomaisesta säilyttämisestä tai hoidosta aiheutuvien palkkioiden tai palvelumaksujen maksamiseen; tai |
| --- | --- |

c)

on tarkoitettu yksinomaan jäädytettyjen varojen ja taloudellisten varojen tavanomaisesta säilyttämisestä tai hoidosta aiheutuvien palkkioiden tai palvelumaksujen maksamiseen; tai

| d) | ovat tarpeen poikkeuksellisia menoja varten edellyttäen, että asianomainen toimivaltainen viranomainen on ilmoittanut muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille ja komissiolle vähintään kaksi viikkoa ennen luvan myöntämistä perusteet, joiden nojalla se katsoo, että erityinen lupa olisi myönnettävä.” |
| --- | --- |

d)

ovat tarpeen poikkeuksellisia menoja varten edellyttäen, että asianomainen toimivaltainen viranomainen on ilmoittanut muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille ja komissiolle vähintään kaksi viikkoa ennen luvan myöntämistä perusteet, joiden nojalla se katsoo, että erityinen lupa olisi myönnettävä.”

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tehty Brysselissä 22 päivänä heinäkuuta 2014.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

C. ASHTON

---

(1)  Neuvoston yhteinen kanta 2003/495/YUTP, 7 päivältä heinäkuuta 2003, Irakista ja yhteisten kantojen 96/741/YUTP ja 2002/599/YUTP kumoamisesta (EUVL L 169, 8.7.2003, s. 72).

1

---

| 23.7.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 217/39 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 217/39

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS 2014/485/YUTP,

annettu 22 päivänä heinäkuuta 2014,

Euroopan unionin operaatiosta alueellisten merivoimien valmiuksien kehittämiseksi Afrikan sarvessa (EUCAP NESTOR) annetun päätöksen 2012/389/YUTP muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 28 artiklan, 42 artiklan 4 kohdan ja 43 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 16 päivänä heinäkuuta 2012 päätöksen 2012/389/YUTP (1). Päätöksen voimassaoloaika päättyy 15 päivänä heinäkuuta 2014. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 16 päivänä heinäkuuta 2012 päätöksen 2012/389/YUTP (1). Päätöksen voimassaoloaika päättyy 15 päivänä heinäkuuta 2014.

| (2) | Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea (PTK) suositteli 18 päivänä maaliskuuta 2014, että operaation toimeksiantoa jatketaan strategisen uudelleenarvioinnin mukaisesti 12 päivään joulukuuta 2016. |
| --- | --- |

(2)

Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea (PTK) suositteli 18 päivänä maaliskuuta 2014, että operaation toimeksiantoa jatketaan strategisen uudelleenarvioinnin mukaisesti 12 päivään joulukuuta 2016.

| (3) | EUCAP NESTOR toteutetaan tilanteessa, joka saattaa huonontua ja joka voi haitata Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 21 artiklassa määrättyjen unionin ulkoisen toiminnan tavoitteiden saavuttamista, |
| --- | --- |

(3)

EUCAP NESTOR toteutetaan tilanteessa, joka saattaa huonontua ja joka voi haitata Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 21 artiklassa määrättyjen unionin ulkoisen toiminnan tavoitteiden saavuttamista,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan päätös 2012/389/YUTP seuraavasti:

| 1) | Korvataan 2 artikla seuraavasti:
  ”2 artikla
  Operaation tehtävänmäärittely
  EUCAP NESTORin on määrä avustaa Afrikan sarven ja läntisen Intian valtameren maita niiden merelliseen turvallisuuteen liittyvien valmiuksien vahvistamisessa, jotta ne voisivat torjua merirosvoutta tehokkaammin. EUCAP NESTOR keskittyy ensisijaisesti Somaliaan ja toissijaisesti Djiboutiin, Seychelleihin ja Tansaniaan.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 2 artikla seuraavasti:

”2 artikla

Operaation tehtävänmäärittely

EUCAP NESTORin on määrä avustaa Afrikan sarven ja läntisen Intian valtameren maita niiden merelliseen turvallisuuteen liittyvien valmiuksien vahvistamisessa, jotta ne voisivat torjua merirosvoutta tehokkaammin. EUCAP NESTOR keskittyy ensisijaisesti Somaliaan ja toissijaisesti Djiboutiin, Seychelleihin ja Tansaniaan.”

| 2) | Korvataan 3 artikla seuraavasti:
  ”3 artikla
  Tavoitteet ja tehtävät
  1.   Toteuttaakseen 2 artiklassa tarkoitetun tehtävänmäärittelyn EUCAP NESTOR:






  a) | parantaa 2 artiklassa mainittujen valtioiden valmiuksia harjoittaa tehokasta meriasioiden hallinnointia rannikollaan, sisävesillään, aluemerillään ja talousvyöhykkeillään; |
| --- | --- | --- |

2)

Korvataan 3 artikla seuraavasti:

”3 artikla

Tavoitteet ja tehtävät

1.   Toteuttaakseen 2 artiklassa tarkoitetun tehtävänmäärittelyn EUCAP NESTOR:

a)

parantaa 2 artiklassa mainittujen valtioiden valmiuksia harjoittaa tehokasta meriasioiden hallinnointia rannikollaan, sisävesillään, aluemerillään ja talousvyöhykkeillään;

| b) | tukee näitä valtioita, jotta ne voivat ottaa vastuun merirosvouden torjunnasta oikeusvaltioperiaatteen ja ihmisoikeusnormien mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

tukee näitä valtioita, jotta ne voivat ottaa vastuun merirosvouden torjunnasta oikeusvaltioperiaatteen ja ihmisoikeusnormien mukaisesti;

| c) | tehostaa merellistä turvallisuutta koskevaa alueellista yhteistyötä ja koordinointia; |
| --- | --- |

c)

tehostaa merellistä turvallisuutta koskevaa alueellista yhteistyötä ja koordinointia;

| d) | osallistuu kohdennetuin ja erityisin toimin käynnissä oleviin kansainvälisiin ponnisteluihin. |
| --- | --- |

d)

osallistuu kohdennetuin ja erityisin toimin käynnissä oleviin kansainvälisiin ponnisteluihin.

2.   EUCAP NESTOR toimii tavoitteidensa toteuttamiseksi neuvoston hyväksymissä operatiivisissa suunnitteluasiakirjoissa esitettyjen toimintalinjojen ja tehtävien mukaisesti.

3.   EUCAP NESTOR ei suorita varsinaisia merivoimien tehtäviä.”

| 3) | Muutetaan 4 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 2 kohta seuraavasti:
  ”2.   EUCAP NESTORin rakenne on sen suunnitteluasiakirjojen mukainen.” |
| --- | --- | --- |

3)

Muutetaan 4 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 2 kohta seuraavasti:

”2.   EUCAP NESTORin rakenne on sen suunnitteluasiakirjojen mukainen.”

| b) | kumotaan 3 kohta. |
| --- | --- |

b)

kumotaan 3 kohta.

| 4) | Muutetaan 6 artikla seuraavasti:






  a) | lisätään kohta seuraavasti:
  ”1 a.   Operaation johtaja edustaa EUCAP NESTORia sen operaatioalueella. Operaation johtaja voi siirtää hallintotehtäviä henkilöstö- ja rahoitusasioissa EUCAP NESTORin henkilöstön jäsenille, jotka toimivat hänen vastuullaan.” |
| --- | --- | --- |

4)

Muutetaan 6 artikla seuraavasti:

a)

lisätään kohta seuraavasti:

”1 a.   Operaation johtaja edustaa EUCAP NESTORia sen operaatioalueella. Operaation johtaja voi siirtää hallintotehtäviä henkilöstö- ja rahoitusasioissa EUCAP NESTORin henkilöstön jäsenille, jotka toimivat hänen vastuullaan.”

| b) | kumotaan 4 kohta. |
| --- | --- |

b)

kumotaan 4 kohta.

| c) | kumotaan 8 kohta. |
| --- | --- |

c)

kumotaan 8 kohta.

| 5) | Korvataan 7 artiklan 4 kohta seuraavasti:
  ”4.   Kansainvälisen ja paikallisen henkilöstön työehdot sekä oikeudet ja velvollisuudet määritetään EUCAP NESTORin ja asianomaisten henkilöstön jäsenten välisissä sopimuksissa.” |
| --- | --- |

5)

Korvataan 7 artiklan 4 kohta seuraavasti:

”4.   Kansainvälisen ja paikallisen henkilöstön työehdot sekä oikeudet ja velvollisuudet määritetään EUCAP NESTORin ja asianomaisten henkilöstön jäsenten välisissä sopimuksissa.”

| 6) | Korvataan 11 artiklan 5 kohta seuraavasti:
  ”5.   Operaation johtaja huolehtii EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamisesta neuvoston päätöksen 2011/488/EU (2) mukaisesti.

  (2)  Neuvoston päätös 2013/488/EU,annettu 23 päivänä syyskuuta 2013, EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamista koskevista turvallisuussäännöistä (EUVL L 274, 15.10.2013, s. 1).”" |
| --- | --- |

6)

Korvataan 11 artiklan 5 kohta seuraavasti:

”5.   Operaation johtaja huolehtii EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamisesta neuvoston päätöksen 2011/488/EU (2) mukaisesti.

(2)  Neuvoston päätös 2013/488/EU,annettu 23 päivänä syyskuuta 2013, EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamista koskevista turvallisuussäännöistä (EUVL L 274, 15.10.2013, s. 1).”"

| 7) | Lisätään artikla seuraavasti:
  ”12 a artikla
  Oikeudelliset järjestelyt
  EUCAP NESTORilla on valtuudet hankkia palveluja ja tarvikkeita, tehdä sopimuksia ja hallinnollisia järjestelyjä, ottaa palvelukseen henkilöstöä, avata pankkitilejä, hankkia ja pitää hallussa omaisuutta, suorittaa sitoumuksiaan sekä esiintyä kantajana ja vastaajana oikeudenkäynneissä tämän päätöksen täytäntöönpanon sitä edellyttäessä.” |
| --- | --- |

7)

Lisätään artikla seuraavasti:

”12 a artikla

Oikeudelliset järjestelyt

EUCAP NESTORilla on valtuudet hankkia palveluja ja tarvikkeita, tehdä sopimuksia ja hallinnollisia järjestelyjä, ottaa palvelukseen henkilöstöä, avata pankkitilejä, hankkia ja pitää hallussa omaisuutta, suorittaa sitoumuksiaan sekä esiintyä kantajana ja vastaajana oikeudenkäynneissä tämän päätöksen täytäntöönpanon sitä edellyttäessä.”

| 8) | Korvataan 13 artikla seuraavasti:
  ”13 artikla
  Rahoitusjärjestelyt
  1.   EUCAP NESTOR -operaatioon liittyviin menoihin tarkoitettu rahoitusohje 16 päivänä heinäkuuta 2012 alkavalle ja 15 päivänä marraskuuta 2013 päättyvälle ajalle on 22 880 000 euroa.
  EUCAP NESTOR -operaatioon liittyviin menoihin tarkoitettu rahoitusohje 16 päivänä marraskuuta 2013 alkavalle ja 15 päivänä lokakuuta 2014 päättyvälle ajalle on 11 950 000 euroa.
  2.   Kaikkia menoja hallinnoidaan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavien sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti. Kolmansien valtioiden ja isäntävaltion kansalaiset voivat osallistua sopimuksia koskeviin tarjouskilpailuihin. EUCAP NESTOR voi komission hyväksynnän saatuaan sopia jäsenvaltioiden, isäntävaltion, osallistuvien kolmansien valtioiden ja muiden kansainvälisten toimijoiden kanssa teknisistä järjestelyistä, jotka koskevat laitteiden ja palvelujen toimittamista ja toimitilojen tarjoamista EUCAP NESTORille.
  3.   EUCAP NESTOR vastaa talousarvionsa toteuttamisesta. EUCAP NESTOR allekirjoittaa tätä koskevan sopimuksen komission kanssa.
  4.   Rajoittamatta EUCAP NESTORin ja sen henkilöstön asemaa koskevien voimassa olevien säännösten soveltamista EUCAP NESTOR vastaa toimeksiannon täytäntöönpanosta aiheutuvista vaatimuksista ja velvoitteista 16 päivästä heinäkuuta 2014 alkaen, lukuun ottamatta mahdollisia vaatimuksia, jotka liittyvät operaation johtajan vakaviin väärinkäytöksiin, joista hän on itse vastuussa.
  5.   Rahoitusjärjestelyt toteutetaan rajoittamatta 4, 5 ja 6 artiklassa säädettyä johtamisjärjestelyä ja EUCAP NESTORin operatiivisia vaatimuksia, joihin sisältyy laitteiden yhteensopivuus ja operaation ryhmien yhteistoimintakyky.
  6.   Menot ovat rahoituskelpoisia 16 päivästä heinäkuuta 2012 alkaen.” |
| --- | --- |

8)

Korvataan 13 artikla seuraavasti:

”13 artikla

Rahoitusjärjestelyt

1.   EUCAP NESTOR -operaatioon liittyviin menoihin tarkoitettu rahoitusohje 16 päivänä heinäkuuta 2012 alkavalle ja 15 päivänä marraskuuta 2013 päättyvälle ajalle on 22 880 000 euroa.

EUCAP NESTOR -operaatioon liittyviin menoihin tarkoitettu rahoitusohje 16 päivänä marraskuuta 2013 alkavalle ja 15 päivänä lokakuuta 2014 päättyvälle ajalle on 11 950 000 euroa.

2.   Kaikkia menoja hallinnoidaan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavien sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti. Kolmansien valtioiden ja isäntävaltion kansalaiset voivat osallistua sopimuksia koskeviin tarjouskilpailuihin. EUCAP NESTOR voi komission hyväksynnän saatuaan sopia jäsenvaltioiden, isäntävaltion, osallistuvien kolmansien valtioiden ja muiden kansainvälisten toimijoiden kanssa teknisistä järjestelyistä, jotka koskevat laitteiden ja palvelujen toimittamista ja toimitilojen tarjoamista EUCAP NESTORille.

3.   EUCAP NESTOR vastaa talousarvionsa toteuttamisesta. EUCAP NESTOR allekirjoittaa tätä koskevan sopimuksen komission kanssa.

4.   Rajoittamatta EUCAP NESTORin ja sen henkilöstön asemaa koskevien voimassa olevien säännösten soveltamista EUCAP NESTOR vastaa toimeksiannon täytäntöönpanosta aiheutuvista vaatimuksista ja velvoitteista 16 päivästä heinäkuuta 2014 alkaen, lukuun ottamatta mahdollisia vaatimuksia, jotka liittyvät operaation johtajan vakaviin väärinkäytöksiin, joista hän on itse vastuussa.

5.   Rahoitusjärjestelyt toteutetaan rajoittamatta 4, 5 ja 6 artiklassa säädettyä johtamisjärjestelyä ja EUCAP NESTORin operatiivisia vaatimuksia, joihin sisältyy laitteiden yhteensopivuus ja operaation ryhmien yhteistoimintakyky.

6.   Menot ovat rahoituskelpoisia 16 päivästä heinäkuuta 2012 alkaen.”

| 9) | Lisätään artikla seuraavasti:
  ”13 a artikla
  Hankeyksikkö
  1.   EUCAP NESTORilla on hankeyksikkö hankkeiden määrittelyä ja toteuttamista varten. EUCAP NESTORin on tarpeen mukaan edistettävä ja ohjeistettava jäsenvaltioiden ja kolmansien valtioiden omalla vastuullaan toteuttamia hankkeita EUCAP NESTORiin liittyvillä aloilla ja sen tavoitteiden tukemiseksi.
  2.   EUCAP NESTORilla on lupa pyytää saada käyttää jäsenvaltioiden tai kolmansien valtioiden rahoitusosuuksia pannakseen täytäntöön valittuja hankkeita, jotka täydentävät johdonmukaisesti EUCAP NESTORin muita toimia, jos hanke:






  a) | sisältyy tämän päätöksen rahoitusselvitykseen; tai |
| --- | --- | --- |

9)

Lisätään artikla seuraavasti:

”13 a artikla

Hankeyksikkö

1.   EUCAP NESTORilla on hankeyksikkö hankkeiden määrittelyä ja toteuttamista varten. EUCAP NESTORin on tarpeen mukaan edistettävä ja ohjeistettava jäsenvaltioiden ja kolmansien valtioiden omalla vastuullaan toteuttamia hankkeita EUCAP NESTORiin liittyvillä aloilla ja sen tavoitteiden tukemiseksi.

2.   EUCAP NESTORilla on lupa pyytää saada käyttää jäsenvaltioiden tai kolmansien valtioiden rahoitusosuuksia pannakseen täytäntöön valittuja hankkeita, jotka täydentävät johdonmukaisesti EUCAP NESTORin muita toimia, jos hanke:

a)

sisältyy tämän päätöksen rahoitusselvitykseen; tai

| b) | on toimeksiannon aikana operaation johtajan pyynnöstä sisällytetty rahoitusselvitykseen sitä muuttamalla. |
| --- | --- |

b)

on toimeksiannon aikana operaation johtajan pyynnöstä sisällytetty rahoitusselvitykseen sitä muuttamalla.

EUCAP NESTOR tekee näiden valtioiden kanssa sopimuksen, johon sisällytetään erityisesti nimenomaiset menettelyt kolmansien osapuolien valitusten käsittelemiseksi tapauksissa, joissa valitus koskee EUCAP NESTORin toimista tai laiminlyönneistä aiheutuneita vahinkoja niiden varojen käytössä, jotka kyseiset valtiot ovat antaneet käyttöön. Rahoitukseen osallistuvat valtiot eivät voi missään olosuhteissa katsoa unionin tai korkean edustajan olevan vastuussa EUCAP NESTORin toimista tai laiminlyönneistä, jotka liittyvät näiden valtioiden varojen käyttöön.

3.   PTK sopii kolmansien valtioiden osallistumisesta hankeyksikön rahoittamiseen.”

| 10) | Korvataan 15 artiklassa viittaukset päätökseen ”2011/292/EU” viittauksilla päätökseen ”2013/488/EU”. |
| --- | --- |

10)

Korvataan 15 artiklassa viittaukset päätökseen ”2011/292/EU” viittauksilla päätökseen ”2013/488/EU”.

| 11) | Korvataan 16 artiklan toinen kohta seuraavasti:
  ”Sitä sovelletaan 12 päivään joulukuuta 2016.” |
| --- | --- |

11)

Korvataan 16 artiklan toinen kohta seuraavasti:

”Sitä sovelletaan 12 päivään joulukuuta 2016.”

2 artikla

Voimaantulo

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Sitä sovelletaan 16 päivästä heinäkuuta 2014.

Tehty Brysselissä 22 päivänä heinäkuuta 2014.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

C. ASHTON

---

(1)  EUVL L 187, 17.7.2012, s. 40.

1

---

| 23.7.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 217/42 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 217/42

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS 2014/486/YUTP,

annettu 22 päivänä heinäkuuta 2014,

siviiliturvallisuusalan uudistamista koskevasta Euroopan unionin neuvontaoperaatiosta Ukrainassa (EUAM Ukraina)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 28 artiklan, 42 artiklan 4 kohdan ja 43 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto ilmaisi 14 päivänä huhtikuuta 2014 olevansa valmis auttamaan Ukrainaa siviiliturvallisuusalan uudistamisessa sekä poliisin ja oikeusvaltioperiaatteen tukemisessa ja laatimaan Ukrainalle kriiseissä toimimista koskevan poliittisen kehyksen, tarkastellen kaikkia vaihtoehtoja, myös mahdollista yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP) operaatiota. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto ilmaisi 14 päivänä huhtikuuta 2014 olevansa valmis auttamaan Ukrainaa siviiliturvallisuusalan uudistamisessa sekä poliisin ja oikeusvaltioperiaatteen tukemisessa ja laatimaan Ukrainalle kriiseissä toimimista koskevan poliittisen kehyksen, tarkastellen kaikkia vaihtoehtoja, myös mahdollista yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP) operaatiota.

| (2) | Ukrainan ulkoministeri lähetti 8 päivänä toukokuuta 2014 unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäljempänä ’korkea edustaja’, kirjeen, jossa ilmaistaan kiinnostus YTPP-operaation toteuttamiseen Ukrainassa. |
| --- | --- |

(2)

Ukrainan ulkoministeri lähetti 8 päivänä toukokuuta 2014 unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäljempänä ’korkea edustaja’, kirjeen, jossa ilmaistaan kiinnostus YTPP-operaation toteuttamiseen Ukrainassa.

| (3) | Neuvosto muistutti 12 päivänä toukokuuta 2014 olevansa valmis auttamaan Ukrainaa siviiliturvallisuusalan uudistamisessa, suhtautui myönteisesti kriiseissä toimimista koskevaan poliittiseen kehykseen Ukrainassa ja antoi Euroopan ulkosuhdehallinnolle, jäljempänä ’ulkosuhdehallinto’, tehtäväksi laatia mahdollista YTPP-alan siviilioperaatiota koskevan kriisinhallinnan toiminta-ajatuksen. Se myös korosti, että yhteensovittaminen ja täydentävyys Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) ja muiden kansainvälisten toimijoiden kanssa ovat keskeisellä sijalla. |
| --- | --- |

(3)

Neuvosto muistutti 12 päivänä toukokuuta 2014 olevansa valmis auttamaan Ukrainaa siviiliturvallisuusalan uudistamisessa, suhtautui myönteisesti kriiseissä toimimista koskevaan poliittiseen kehykseen Ukrainassa ja antoi Euroopan ulkosuhdehallinnolle, jäljempänä ’ulkosuhdehallinto’, tehtäväksi laatia mahdollista YTPP-alan siviilioperaatiota koskevan kriisinhallinnan toiminta-ajatuksen. Se myös korosti, että yhteensovittaminen ja täydentävyys Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) ja muiden kansainvälisten toimijoiden kanssa ovat keskeisellä sijalla.

| (4) | Neuvosto hyväksyi 23 päivänä kesäkuuta 2014 kriisinhallinnan toiminta-ajatuksen, joka koskee mahdollista YTPP-alan toimintaa siviiliturvallisuusalan uudistamisen tukemiseksi. |
| --- | --- |

(4)

Neuvosto hyväksyi 23 päivänä kesäkuuta 2014 kriisinhallinnan toiminta-ajatuksen, joka koskee mahdollista YTPP-alan toimintaa siviiliturvallisuusalan uudistamisen tukemiseksi.

| (5) | Ukrainan ulkoministeri lähetti 11 päivänä heinäkuuta 2014 korkealle edustajalle kirjeen, jossa hyväksyttiin YTPP-operaation toteuttaminen. |
| --- | --- |

(5)

Ukrainan ulkoministeri lähetti 11 päivänä heinäkuuta 2014 korkealle edustajalle kirjeen, jossa hyväksyttiin YTPP-operaation toteuttaminen.

| (6) | EUAM Ukraina toteutetaan tilanteessa, joka saattaa huonontua ja joka voi haitata Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 21 artiklassa esitettyjen unionin ulkoisen toiminnan tavoitteiden saavuttamista, |
| --- | --- |

(6)

EUAM Ukraina toteutetaan tilanteessa, joka saattaa huonontua ja joka voi haitata Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 21 artiklassa esitettyjen unionin ulkoisen toiminnan tavoitteiden saavuttamista,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Operaatio

Unioni toteuttaa siviiliturvallisuusalan uudistamista koskevan neuvontaoperaation Ukrainassa (EUAM Ukraina) Ukrainan auttamiseksi siviiliturvallisuusalan uudistamisessa, poliisi ja oikeusvaltioperiaate mukaan lukien.

2 artikla

Toimeksianto

1.   Ukrainan turvallisuusalan uudistamista koskevien sitoumusten tukemiseksi YTPP-siviilioperaatio, johon ei sisälly suoraa täytäntöönpanoa, neuvoo ja opastaa asiaankuuluvia Ukrainan elimiä uusittujen turvallisuusstrategioiden laatimisessa ja sitä seuraavassa asiaankuuluvien kokonaisvaltaisten ja yhtenäisten uudistuspyrkimysten täytäntöönpanossa, jotta

| — | luodaan käsitekehys sellaisten uudistusten suunnittelulle ja toteuttamiselle, joiden tuloksena syntyvät kestävät turvallisuuspalvelut oikeusvaltion toteuttamiseksi siten, että edistetään niiden legitimiteetin parantamista ja lisätään yleistä luottamusta ihmisoikeuksia täysimääräisesti kunnioittaen ja sopusoinnussa perustuslain uudistusprosessin kanssa, |
| --- | --- |

—

luodaan käsitekehys sellaisten uudistusten suunnittelulle ja toteuttamiselle, joiden tuloksena syntyvät kestävät turvallisuuspalvelut oikeusvaltion toteuttamiseksi siten, että edistetään niiden legitimiteetin parantamista ja lisätään yleistä luottamusta ihmisoikeuksia täysimääräisesti kunnioittaen ja sopusoinnussa perustuslain uudistusprosessin kanssa,

| — | toteutetaan turvallisuuspalvelujen uudelleenjärjestelyt ja uudistetaan niiden rakenteet siten, että ne voidaan saada uudelleen hallintaan ja vastuuvelvollisuuden piiriin. |
| --- | --- |

—

toteutetaan turvallisuuspalvelujen uudelleenjärjestelyt ja uudistetaan niiden rakenteet siten, että ne voidaan saada uudelleen hallintaan ja vastuuvelvollisuuden piiriin.

Tavoitteittensa saavuttamiseksi EUAM Ukraina noudattaa neuvoston 23 päivänä kesäkuuta 2014 hyväksymässä kriisinhallinnan toiminta-ajatuksessa ja operatiivisissa suunnitteluasiakirjoissa määritettyjä parametreja.

2.   Alkuperäisen toimeksiantonsa puitteissa operaatio avustaa kattavassa siviiliturvallisuusalan suunnitteluprosessissa uudistustoimenpiteiden nopeaa valmistelua ja täytäntöönpanoa tukien.

3 artikla

Johtamisjärjestely ja rakenne

1.   EUAM Ukrainalla on kriisinhallintaoperaatioita varten yhtenäinen johtamisjärjestely.

2.   EUAM Ukrainan esikunta on Kiovassa.

3.   EUAM Ukrainan rakenne on sen suunnitteluasiakirjojen mukainen.

4 artikla

EUAM Ukrainan suunnittelu ja käynnistäminen

1.   Operaatio käynnistetään neuvoston päätöksellä EUAM Ukrainan siviilioperaation komentajan suosittamana päivänä heti kun operaatio on saavuttanut alustavan operatiivisen toimintakykynsä.

2.   EUAM Ukrainan etukomennuskunnan tehtävänä on valmistella operaation perustamista logistiikan, infrastruktuurin ja turvallisuuden osalta sekä hankkia tarvittavat tiedot operatiivisten suunnitteluasiakirjojen ja toisen talousarviovaikutuksia koskevan selvityksen laatimista varten.

5 artikla

Siviilioperaation komentaja

1.   Siviilikriisinhallinnan suunnittelu- ja toteutusvoimavaran johtaja toimii EUAM Ukrainan siviilioperaation komentajana. Siviilikriisinhallinnan suunnittelu- ja toteutusvoimavara on siviilioperaation komentajan käytettävissä EUAM Ukrainan suunnittelua ja toteutusta varten.

2.   Siviilioperaation komentaja vastaa poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean (PTK) poliittisen valvonnan ja strategisen johdon alaisena ja korkean edustajan yleisen toimivallan alaisuudessa EUAM Ukrainan johtamisesta ja valvonnasta.

3.   Siviilioperaation komentaja huolehtii siitä, että neuvoston päätökset ja PTK:n päätökset pannaan operaatioita toteutettaessa asianmukaisesti ja tehokkaasti täytäntöön, myös antamalla tarvittaessa operaation johtajalle ohjeita sekä neuvoja ja teknistä tukea.

4.   Siviilioperaation komentaja raportoi neuvostolle korkean edustajan välityksellä.

5.   Kaikki lähetettyyn henkilöstöön kuuluvat pysyvät täysin asianomaisen lähettäjävaltion kansallisten viranomaisten alaisina kansallisten määräysten mukaisesti tai asianomaisen unionin toimielimen alaisina tai Euroopan ulkosuhdehallinnon, jäljempänä ’ulkosuhdehallinto’, alaisina. Nämä viranomaiset siirtävät henkilöstöään koskevan operatiivisen johtosuhteen siviilioperaation komentajalle.

6.   Siviilioperaation komentajalla on kokonaisvastuu siitä, että unionilla oleva huolellisuusvelvoite täytetään asianmukaisesti.

6 artikla

Operaation johtaja

1.   Operaation johtaja vastaa EUAM Ukrainasta ja sen johtamisesta ja valvonnasta operaatioalueella. Operaation johtaja on suoraan vastuussa siviilioperaation komentajalle ja noudattaa toimissaan tämän antamia ohjeita.

2.   Operaation johtaja edustaa EUAM Ukrainaa sen vastuualueella. Operaation johtaja voi siirtää henkilöstö- ja rahoitushallinnon tehtäviä EUAM Ukrainan henkilöstöön kuuluville, jotka toimivat tuolloin hänen vastuullaan.

3.   Operaation johtaja vastaa EUAM Ukrainan hallinnosta ja logistiikasta, myös operaation käyttöön annetuista varoista, resursseista ja tiedoista.

4.   Operaation johtaja vastaa henkilöstön kurinpidollisesta valvonnasta. Lähetetyn henkilöstön osalta kurinpitotoimista vastaa asianomainen kansallinen viranomainen kansallisten määräysten mukaisesti, asianomainen unionin toimielin tai ulkosuhdehallinto.

7 artikla

Poliittinen valvonta ja strateginen johto

1.   PTK vastaa neuvoston ja korkean edustajan alaisuudessa EUAM Ukrainan poliittisesta valvonnasta ja strategisesta johdosta. Neuvosto valtuuttaa PTK:n tekemään asiaankuuluvat päätökset Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 38 artiklan kolmannen kohdan mukaisesti. Tähän valtuutukseen sisältyy etenkin toimivalta nimittää operaation johtaja korkean edustajan ehdotuksesta sekä muuttaa operaation toiminta-ajatusta ja operaatiosuunnitelmaa. EUAM Ukrainan tavoitteita ja päättämistä koskeva päätöksentekovalta kuuluu edelleen neuvostolle.

2.   PTK raportoi neuvostolle säännöllisin väliajoin.

3.   Siviilioperaation komentaja ja operaation johtaja raportoivat PTK:lle vastuualueisiinsa kuuluvista kysymyksistä säännöllisin väliajoin ja aina tarvittaessa.

8 artikla

Henkilöstö

1.   EUAM Ukrainan henkilöstö koostuu pääasiassa jäsenvaltioiden, unionin toimielinten tai ulkosuhdehallinnon lähettämästä henkilöstöstä. Kukin jäsenvaltio, kukin unionin toimielin ja ulkosuhdehallinto vastaa lähettämäänsä henkilöstöön liittyvistä kuluista, kuten matkakuluista asemapaikkaan ja takaisin, palkoista, terveydenhuollosta sekä kulukorvauksista, lukuun ottamatta päivärahoja.

2.   Kukin jäsenvaltio, kukin unionin toimielin ja ulkosuhdehallinto vastaa lähettämänsä henkilöstön jäsenen esittämien tai häntä koskevien, henkilöstön lähettämiseen liittyvien vaatimusten ratkaisemisesta sekä sellaisten menettelyjen vireillepanosta, joihin mahdollisesti ryhdytään tällaista henkilöä vastaan.

3.   EUAM Ukraina voi myös ottaa palvelukseen sopimussuhteista kansainvälistä ja paikallista henkilöstöä, jos jäsenvaltioiden lähettämää henkilöstöä ei ole huolehtimaan tarvittavista tehtävistä. Jos pätevää henkilöstöä ei ole saatavissa jäsenvaltioista, osallistuvien kolmansien valtioiden kansalaisia voidaan poikkeuksellisesti ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa ottaa tarvittaessa palvelukseen sopimussuhteisesti.

4.   Kansainvälisen ja paikallisen henkilöstön työehdot sekä oikeudet ja velvollisuudet määritetään EUAM Ukrainan ja asianomaisten henkilöstön jäsenten välisissä sopimuksissa.

9 artikla

EUAM Ukrainan ja sen henkilöstön asema

EUAM Ukrainan ja sen henkilöstön asemasta, mukaan lukien tarvittaessa EUAM Ukrainan toteuttamisen ja joustavan kulun edellyttämät erioikeudet, vapaudet ja muut takeet, tehdään sopimus Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 37 artiklan mukaisesti ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen.

10 artikla

Kolmansien valtioiden osallistuminen

1.   Unionin päätöksenteon riippumattomuutta ja sen yhteistä toimielinjärjestelmää rajoittamatta kolmansia valtioita voidaan pyytää osallistumaan EUAM Ukrainaan edellyttäen, että ne vastaavat lähettämästään henkilöstöstä aiheutuvista kuluista, mukaan lukien palkat, kaikki riskit kattava vakuutus, päivärahat sekä matkakulut Ukrainaan ja takaisin, ja että ne tarvittaessa osallistuvat asianmukaisesti EUAM Ukrainan toimintakuluihin.

2.   Kolmansilla valtioilla, jotka osallistuvat EUAM Ukrainaan, on EUAM Ukrainan päivittäisessä hallinnoinnissa samat oikeudet ja velvollisuudet kuin jäsenvaltioilla.

3.   Neuvosto valtuuttaa PTK:n tekemään asiaankuuluvat päätökset osallistumisehdotusten hyväksymisestä ja perustamaan osanottajien komitean.

4.   Kolmansien valtioiden osallistumista koskevista yksityiskohtaisista järjestelyistä tehdään sopimukset Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 37 artiklan mukaisesti. Jos unioni ja kolmas valtio tekevät tai ovat tehneet sopimuksen kyseisen kolmannen valtion osallistumista unionin kriisinhallintaoperaatioihin koskevista ehdoista, tämän sopimuksen määräyksiä sovelletaan EUAM Ukrainan yhteydessä.

11 artikla

Turvallisuus

1.   Tämän päätöksen 5 artiklan mukaisesti siviilioperaation komentaja ohjaa operaation johtajaa turvatoimien suunnittelussa ja vastaa siitä, että EUAM Ukraina toteuttaa ne asianmukaisesti ja tehokkaasti.

2.   Operaation johtaja vastaa EUAM Ukrainan turvallisuudesta ja sen varmistamisesta, että EUAM Ukrainaan sovellettavia turvallisuutta koskevia vähimmäisvaatimuksia noudatetaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston nojalla operatiivisiin tehtäviin unionin ulkopuolelle lähetetyn henkilöstön turvallisuutta koskevan unionin politiikan mukaisesti.

3.   Operaation johtajaa avustaa turvallisuuspäällikkö, joka raportoi toiminnastaan operaation johtajalle ja joka on myös läheisessä toiminnallisessa suhteessa ulkosuhdehallintoon.

4.   EUAM Ukrainan henkilöstölle annetaan toiminta-aluetta koskevan arvioidun riskin tasoon mukautettu pakollinen turvallisuuskoulutus. Turvallisuuspäällikkö järjestää heille myös säännöllistä kertauskoulutusta operaatioalueella.

5.   Operaation johtaja huolehtii EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamisesta neuvoston päätöksen 2013/488/EU (1) mukaisesti.

12 artikla

Valvontavoimavara

Valvontavoimavara aktivoidaan EUAM Ukrainaa varten.

13 artikla

Oikeudelliset järjestelyt

EUAM Ukrainalla on valtuudet hankkia palveluja ja tarvikkeita, tehdä sopimuksia ja hallinnollisia järjestelyjä, ottaa palvelukseen henkilöstöä, avata pankkitilejä, hankkia ja luovuttaa omaisuutta ja maksaa velkojaan sekä esiintyä kantajana ja vastaajana oikeudenkäynneissä tämän päätöksen täytäntöönpanon sitä edellyttäessä.

14 artikla

Rahoitusjärjestelyt

1.   EUAM Ukrainaan liittyviin menoihin tarkoitettu rahoitusohje 30 päivään marraskuuta 2014 saakka on 2 680 000 euroa. Neuvosto päättää rahoitusohjeesta seuraaville jaksoille.

2.   Kaikkia menoja hallinnoidaan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavien sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti. Luonnolliset henkilöt ja oikeushenkilöt voivat osallistua EUAM Ukrainan hankintamenettelyihin rajoituksetta. Lisäksi EUAM Ukrainan ostamiin tuotteisiin ei sovelleta alkuperäsääntöjä. Operaatio voi komission hyväksynnän saatuaan sopia jäsenvaltioiden, isäntävaltion, osallistuvien kolmansien valtioiden ja muiden kansainvälisten toimijoiden kanssa teknisistä järjestelyistä, jotka koskevat EUAM Ukrainalle toimitettavia laitteita sekä tarjottavia palveluja ja toimitiloja.

3.   EUAM Ukraina vastaa operaation talousarvion toteuttamisesta. EUAM Ukraina allekirjoittaa tätä koskevan sopimuksen komission kanssa.

4.   EUAM Ukraina vastaa toimeksiannon täytäntöönpanosta aiheutuvista vaatimuksista ja velvoitteista lukuun ottamatta mahdollisia vaatimuksia, jotka liittyvät operaation johtajan vakaviin väärinkäytöksiin, joista hän on vastuussa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta EUAM Ukrainan ja sen henkilöstön asemaa koskevien säännösten soveltamista.

5.   Rahoitusjärjestelyt toteutetaan rajoittamatta 4, 5 ja 6 artiklassa säädettyjä johtamisjärjestelyjä ja EUAM Ukrainan operatiivisia vaatimuksia, joihin sisältyy laitteiden yhteensopivuus ja operaation ryhmien yhteistoimintakyky.

6.   Menot ovat rahoituskelpoisia 3 kohdassa tarkoitetun sopimuksen allekirjoittamispäivästä alkaen.

15 artikla

Hankeyksikkö

1.   EUAM Ukrainalla on hankeyksikkö hankkeiden määrittelyä ja toteuttamista varten. EUAM Ukraina tarvittaessa avustaa ja ohjeistaa jäsenvaltioiden ja kolmansien valtioiden omalla vastuullaan toteuttamia hankkeita EUAM Ukrainan toimeksiantoon liittyvillä aloilla ja sen tavoitteiden tukemiseksi.

2.   Jollei 3 kohdasta muuta johdu, EUAM Ukrainalla on lupa käyttää jäsenvaltioiden tai kolmansien valtioiden rahoitusosuuksia pannakseen täytäntöön hankkeita, joiden katsotaan täydentävän johdonmukaisesti EUAM Ukrainan muita toimia, jos kyseinen hanke:

| — | sisältyy tätä päätöstä koskevaan rahoitusselvitykseen; tai |
| --- | --- |

—

sisältyy tätä päätöstä koskevaan rahoitusselvitykseen; tai

| — | on toimeksiannon aikana operaation johtajan pyynnöstä sisällytetty rahoitusselvitykseen sitä muuttamalla. |
| --- | --- |

—

on toimeksiannon aikana operaation johtajan pyynnöstä sisällytetty rahoitusselvitykseen sitä muuttamalla.

EUAM Ukraina tekee näiden valtioiden kanssa sopimuksen, johon sisällytetään etenkin erityismenettelyt kolmansien osapuolien sellaisten valitusten käsittelemiseksi, jotka koskevat EUAM Ukrainan toimista tai laiminlyönneistä aiheutuneita vahinkoja näiden valtioiden käyttöön antamien varojen käytössä. Osallistuvat valtiot eivät voi missään tapauksessa katsoa unionin tai korkean edustajan olevan vastuussa EUAM Ukrainan toimista tai laiminlyönneistä näiden valtioiden käyttöön antamien varojen käytössä.

3.   Kolmansien valtioiden osallistuminen hankeyksikön rahoittamiseen edellyttää PTK:n antamaa hyväksyntää.

16 artikla

Unionin toimien johdonmukaisuus ja yhteensovittaminen

1.   Korkea edustaja varmistaa, että tämän päätöksen täytäntöönpano on sopusoinnussa unionin koko ulkoisen toiminnan kanssa.

2.   Ukrainassa toteutettavien unionin toimien johdonmukaisuuden varmistamiseksi operaation johtaja toimii tiiviissä yhteistyössä Ukrainassa sijaitsevan unionin edustuston kanssa sanotun kuitenkaan vaikuttamatta johtamisjärjestelyyn. Kiovassa olevan edustuston päällikkö antaa paikallisia oloja koskevaa poliittista ohjeistusta EUAM Ukrainan operaation johtajalle, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta johtamisjärjestelyyn. EUAM Ukrainan operaation johtaja ja Kiovassa olevan edustuston päällikkö neuvottelevat tarvittaessa keskenään.

3.   EUAM Ukrainan sekä Moldovan tasavallassa ja Ukrainassa toteutettavan Euroopan unionin rajavalvonnan avustusoperaation (EUBAM Moldova/Ukraina) välille luodaan yhteistyöjärjestelyt.

4.   Tehokkaan toiminnan varmistamiseksi olisi lisäksi pyrittävä järjestelmälliseen yhteistyöhön, yhteensovittamiseen ja toimien keskinäiseen täydentävyyteen muiden asiaankuuluvien kansainvälisten kumppanien, erityisesti Etyjin, kanssa.

17 artikla

Tietojen luovuttaminen

1.   Korkealla edustajalla on valtuudet tarvittaessa ja EUAM Ukrainan tarpeiden mukaisesti luovuttaa tähän päätökseen osallistuville kolmansille valtioille EUAM Ukrainaa varten tuotettuja EU:n turvallisuusluokiteltuja tietoja ”RESTREINT UE/EU RESTRICTED” -tasolle saakka päätöksen 2013/488/EU mukaisesti.

2.   Jos kyseessä on tarkasti määritelty ja välitön operatiivinen tarve, korkealla edustajalla on lisäksi valtuudet luovuttaa isäntävaltiolle EUAM Ukrainaa varten tuotettuja EU:n turvallisuusluokiteltuja tietoja ”RESTREINT UE/EU RESTRICTED” -tasolle saakka päätöksen 2013/488/EU mukaisesti. Tätä varten sovitaan korkean edustajan ja isäntävaltion toimivaltaisten viranomaisten välisistä järjestelyistä.

3.   Korkealla edustajalla on valtuudet luovuttaa tähän päätökseen osallistuville kolmansille valtioille EUAM Ukrainaa koskeviin neuvoston keskusteluihin liittyviä EU:n turvallisuusluokittelemattomia asiakirjoja, joita koskee neuvoston työjärjestyksen (2) 6 artiklan 1 kohdan mukainen salassapitovelvollisuus.

4.   Korkea edustaja voi siirtää tällaiset valtuudet sekä valtuudet sopia 2 kohdassa tarkoitetuista järjestelyistä ulkosuhdehallinnon virkamiehille, siviilioperaation komentajalle ja/tai operaation johtajalle päätöksen 2013/488/EU liitteessä VI olevan VII jakson mukaisesti.

18 artikla

Strateginen uudelleenarviointi

EUAM Ukrainan toimeksiannon pituus on aluksi kaksi vuotta. Strateginen uudelleenarviointi suoritetaan vuoden kuluttua operaation käynnistämisestä.

19 artikla

Voimaantulo ja voimassaoloaika

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Sitä sovelletaan 24 kuukauden ajan EUAM Ukrainan käynnistämispäivästä.

Tehty Brysselissä 22 päivänä heinäkuuta 2014.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

C. ASHTON

---

(1)  Neuvoston päätös 2013/488/EU, annettu 23 päivänä syyskuuta 2013, EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamista koskevista turvallisuussäännöistä (EUVL L 274, 15.10.2013, s. 1).

1

(2)  Neuvoston päätös 2009/937/EU, tehty 1 päivänä joulukuuta 2009, neuvoston työjärjestyksen hyväksymisestä (EUVL L 325, 11.12.2009, s. 35).

2

---

| 23.7.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 217/48 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 217/48

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS 2014/487/YUTP,

annettu 22 päivänä heinäkuuta 2014,

Libyan tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2011/137/YUTP täytäntöönpanosta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 31 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Libyan tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä 28 päivänä helmikuuta 2011 annetun neuvoston päätöksen 2011/137/YUTP (1) ja erityisesti sen 8 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 28 päivänä helmikuuta 2011 päätöksen 2011/137/YUTP. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 28 päivänä helmikuuta 2011 päätöksen 2011/137/YUTP.

| (2) | Neuvosto katsoo, että yhden henkilön pitämiselle päätöksen 2011/137/YUTP liitteessä IV olevassa luettelossa ei ole enää perusteita. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto katsoo, että yhden henkilön pitämiselle päätöksen 2011/137/YUTP liitteessä IV olevassa luettelossa ei ole enää perusteita.

| (3) | Päätös 2011/137/YUTP olisi sen vuoksi muutettava tämän mukaisesti, |
| --- | --- |

(3)

Päätös 2011/137/YUTP olisi sen vuoksi muutettava tämän mukaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Poistetaan päätöksen 2011/137/YUTP liitteessä IV olevasta luettelosta seuraavaa henkilöä koskeva merkintä:

| 23. | ZIDANE, Mohamad Ali. |
| --- | --- |

23.

ZIDANE, Mohamad Ali.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 22 päivänä heinäkuuta 2014.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

C. ASHTON

---

(1)  EUVL L 58, 3.3.2011, s. 53.

1

---

| 23.7.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 217/49 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 217/49

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS 2014/488/YUTP,

annettu 22 päivänä heinäkuuta 2014,

Syyriaan kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2013/255/YUTP täytäntöönpanosta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 31 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Syyriaan kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä 31 päivänä toukokuuta 2013 annetun neuvoston päätöksen 2013/255/YUTP (1) ja erityisesti sen 30 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 31 päivänä toukokuuta 2013 päätöksen 2013/255/YUTP. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 31 päivänä toukokuuta 2013 päätöksen 2013/255/YUTP.

| (2) | Tilanteen vakavuus huomioon ottaen päätöksen 2013/255/YUTP liitteessä I olevaan luetteloon henkilöistä ja yhteisöistä, joihin sovelletaan rajoittavia toimenpiteitä, olisi lisättävä kolme henkilöä ja yhdeksän yhteisöä. |
| --- | --- |

(2)

Tilanteen vakavuus huomioon ottaen päätöksen 2013/255/YUTP liitteessä I olevaan luetteloon henkilöistä ja yhteisöistä, joihin sovelletaan rajoittavia toimenpiteitä, olisi lisättävä kolme henkilöä ja yhdeksän yhteisöä.

| (3) | Päätös 2013/255/YUTP olisi näin ollen muutettava, |
| --- | --- |

(3)

Päätös 2013/255/YUTP olisi näin ollen muutettava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Lisätään tämän päätöksen liitteessä luetellut henkilöt ja yhteisöt päätöksen 2013/255/YUTP liitteessä I olevaan luetteloon.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 22 päivänä heinäkuuta 2014.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

C. ASHTON

---

(1)  EUVL L 147, 1.6.2013, s. 14.

1

---

LIITE

Luettelo 1 artiklassa tarkoitetuista henkilöistä ja yhteisöistä

A.   Henkilöt

| | Nimi | Tunnistetiedot | Perustelut | Luetteloon merkitsemisen päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 180. | Hashim Anwar al-Aqqad alias Hashem Aqqad, Hashem Akkad, Hashim Akkad | Syntynyt 1961
  Mohagirine, Syyria. | Merkittävä liikemies, Akkad Group -yritysryhmän puheenjohtaja. Akkad Group toimii useilla Syyrian talouden aloilla, kuten öljy- ja kaasualalla. Hän tukee Syyrian hallintoa ja hyötyy siitä. | 23.7.2014 |
| 181. | Eversti Suhayl Hasan alias Eversti Suhayl al-Hasan, ”al-Nimir”/”Tiikeri”, Sohail Hassan, Sohail al-Hassan, Suhail Hassan, Kenraaliluutnantti Suhayl Hassan, Prikaatinkenraali Suhayl Hasan | | Syyrian hallinnon sotilaskomentaja, vastuussa siviiliväestöön kohdistetuista väkivaltaisista tukahduttamistoimista. Hallinnon kannattaja. | 23.7.2014 |
| 182. | Amr Armanazi alias Amr Muhammad Najib Al-Armanazi, Amr Najib Armanazi, Amrou Al-Armanazy | Syntynyt 7. helmikuuta 1944. | Syyrian tieteellisen sotilastutkimuslaitoksen (Scientific Studies and Research Centre, SSRC) pääjohtaja, vastuussa tuen antamisesta Syyrian armeijalle sellaisten tarvikkeiden hankintaa varten, joita käytettiin suoraan mielenosoittajien valvonnassa ja tukahduttamisessa.
  Vastuussa siviiliväestöön kohdistetuista väkivaltaisista tukahduttamistoimista. Hallinnon kannattaja. | 23.7.2014 |

Nimi

Tunnistetiedot

Perustelut

Luetteloon merkitsemisen päivämäärä

180.

Hashim Anwar al-Aqqad alias Hashem Aqqad, Hashem Akkad, Hashim Akkad

Syntynyt 1961

Mohagirine, Syyria.

Merkittävä liikemies, Akkad Group -yritysryhmän puheenjohtaja. Akkad Group toimii useilla Syyrian talouden aloilla, kuten öljy- ja kaasualalla. Hän tukee Syyrian hallintoa ja hyötyy siitä.

23.7.2014

181.

Eversti Suhayl Hasan alias Eversti Suhayl al-Hasan, ”al-Nimir”/”Tiikeri”, Sohail Hassan, Sohail al-Hassan, Suhail Hassan, Kenraaliluutnantti Suhayl Hassan, Prikaatinkenraali Suhayl Hasan

Syyrian hallinnon sotilaskomentaja, vastuussa siviiliväestöön kohdistetuista väkivaltaisista tukahduttamistoimista. Hallinnon kannattaja.

23.7.2014

182.

Amr Armanazi alias Amr Muhammad Najib Al-Armanazi, Amr Najib Armanazi, Amrou Al-Armanazy

Syntynyt 7. helmikuuta 1944.

Syyrian tieteellisen sotilastutkimuslaitoksen (Scientific Studies and Research Centre, SSRC) pääjohtaja, vastuussa tuen antamisesta Syyrian armeijalle sellaisten tarvikkeiden hankintaa varten, joita käytettiin suoraan mielenosoittajien valvonnassa ja tukahduttamisessa.

Vastuussa siviiliväestöön kohdistetuista väkivaltaisista tukahduttamistoimista. Hallinnon kannattaja.

23.7.2014

B.   Yhteisöt

| | Nimi | Tunnistetiedot | Perustelut | Luetteloon merkitsemisen päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 54. | Oceans Petroleum Trading alias Overseas Petroleum Tradeing (SAL), Overseas Petroleum Company | Dunant Street, Snoubra Sector, Beirut, Lebanon. | Tukee Syyrian hallintoa ja hyötyy siitä järjestämällä peiteltyjä öljykuljetuksia Syyrian hallinnolle. | 23.7.2014 |
| 55. | Tri Oceans Trading | 35b Saray El Maadi Tower, Corniche El Nile, Cairo, Egypt, Postal Code 11431 P.O. Box: 1313 Maadi | Tukee Syyrian hallintoa ja hyötyy siitä järjestämällä peiteltyjä öljykuljetuksia Syyrian hallinnolle. | 23.7.2014 |
| 56. | The Baniyas Refinery Company alias Banias, Banyas | Banias Refinery Building, 26 Latkia Main Road, Tartous, P.O. Box 26, Syria. | General Corporation for Refining and Distribution of Petroleum Products (GCRDPP) -yhtiön tytäryhtiö, joka kuuluu öljy- ja mineraalivaroista vastaavan ministeriön alaisuuteen. Antaa tässä ominaisuudessa rahoitustukea Syyrian hallinnolle. | 23.7.2014 |
| 57. | The Homs Refinery Company alias Hims, General Company for Homs Refinery | General Company for Homs Refinery Building, 352 Tripoli Street, Homs, P.O. Box 352, Syria. | General Corporation for Refining and Distribution of Petroleum Products (GCRDPP) -yhtiön tytäryhtiö, joka kuuluu öljy- ja mineraalivaroista vastaavan ministeriön alaisuuteen. Antaa tässä ominaisuudessa rahoitustukea Syyrian hallinnolle. | 23.7.2014 |
| 58. | Army Supply Bureau (armeijan hankintatoimisto) | PO Box 3361, Damascus | Osallistunut sotilastarvikkeiden hankintaan hallinnon tueksi ja on siten vastuussa siviiliväestöön kohdistetuista väkivaltaisista tukahduttamistoimista Syyriassa. Osa Syyrian puolustusministeriötä. | 23.7.2014 |
| 59. | Industrial Establishment of Defence alias Industrial Establishment of Defense (IED), Industrial Establishment for Defence, Defence Factories Establishment, Establissements Industriels de la Defense (EID), Establissement Industrial de la Defence (ETINDE), Coefficient Defense Foundation | Al Thawraa Street, P.O. Box 2330 Damascas, or Al-Hameh, Damascas Countryside, P.O. Box 2230. | Osallistunut sotilastarvikkeiden hankintaan hallinnon tueksi ja on siten vastuussa siviiliväestöön kohdistetuista väkivaltaisista tukahduttamistoimista Syyriassa. Osa Syyrian puolustusministeriötä. | 23.7.2014 |
| 60. | Higher Institute for Applied Sciences and Technology (HISAT) | P.O. Box 31983, Barzeh | Jo luetteloon merkityn Syyrian tieteellisen sotilastutkimuslaitoksen (Scientific Studies and Research Centre, SSRC) alaisuuteen kuuluva laitos. Tarjoaa koulutusta ja tukea SSRC:lle ja on siten vastuussa siviiliväestöön kohdistetuista väkivaltaisista tukahduttamistoimista Syyriassa. | 23.7.2014 |
| 61. | National Standards & Calibration Laboratory (NSCL) | P.O. Box 4470 Damascus | Jo luetteloon merkityn Syyrian tieteellisen sotilastutkimuslaitoksen (Scientific Studies and Research Centre, SSRC) alaisuuteen kuuluva laitos. Tarjoaa koulutusta ja tukea SSRC:lle ja on siten vastuussa siviiliväestöön kohdistetuista väkivaltaisista tukahduttamistoimista Syyriassa. | 23.7.2014 |
| 62. | El Jazireh alias Al Jazerra | Shaheen Building, 2nd floor, Sami el Solh, Beyrouth; hiilivetysektori | Ayman Jaberin omistama tai hänen määräysvallassaan, näin ollen yhteyksiä luetteloon merkittyyn henkilöön. | 23.7.2014 |

Nimi

Tunnistetiedot

Perustelut

Luetteloon merkitsemisen päivämäärä

54.

Oceans Petroleum Trading alias Overseas Petroleum Tradeing (SAL), Overseas Petroleum Company

Dunant Street, Snoubra Sector, Beirut, Lebanon.

Tukee Syyrian hallintoa ja hyötyy siitä järjestämällä peiteltyjä öljykuljetuksia Syyrian hallinnolle.

23.7.2014

55.

Tri Oceans Trading

35b Saray El Maadi Tower, Corniche El Nile, Cairo, Egypt, Postal Code 11431 P.O. Box: 1313 Maadi

Tukee Syyrian hallintoa ja hyötyy siitä järjestämällä peiteltyjä öljykuljetuksia Syyrian hallinnolle.

23.7.2014

56.

The Baniyas Refinery Company alias Banias, Banyas

Banias Refinery Building, 26 Latkia Main Road, Tartous, P.O. Box 26, Syria.

General Corporation for Refining and Distribution of Petroleum Products (GCRDPP) -yhtiön tytäryhtiö, joka kuuluu öljy- ja mineraalivaroista vastaavan ministeriön alaisuuteen. Antaa tässä ominaisuudessa rahoitustukea Syyrian hallinnolle.

23.7.2014

57.

The Homs Refinery Company alias Hims, General Company for Homs Refinery

General Company for Homs Refinery Building, 352 Tripoli Street, Homs, P.O. Box 352, Syria.

General Corporation for Refining and Distribution of Petroleum Products (GCRDPP) -yhtiön tytäryhtiö, joka kuuluu öljy- ja mineraalivaroista vastaavan ministeriön alaisuuteen. Antaa tässä ominaisuudessa rahoitustukea Syyrian hallinnolle.

23.7.2014

58.

Army Supply Bureau (armeijan hankintatoimisto)

PO Box 3361, Damascus

Osallistunut sotilastarvikkeiden hankintaan hallinnon tueksi ja on siten vastuussa siviiliväestöön kohdistetuista väkivaltaisista tukahduttamistoimista Syyriassa. Osa Syyrian puolustusministeriötä.

23.7.2014

59.

Industrial Establishment of Defence alias Industrial Establishment of Defense (IED), Industrial Establishment for Defence, Defence Factories Establishment, Establissements Industriels de la Defense (EID), Establissement Industrial de la Defence (ETINDE), Coefficient Defense Foundation

Al Thawraa Street, P.O. Box 2330 Damascas, or Al-Hameh, Damascas Countryside, P.O. Box 2230.

Osallistunut sotilastarvikkeiden hankintaan hallinnon tueksi ja on siten vastuussa siviiliväestöön kohdistetuista väkivaltaisista tukahduttamistoimista Syyriassa. Osa Syyrian puolustusministeriötä.

23.7.2014

60.

Higher Institute for Applied Sciences and Technology (HISAT)

P.O. Box 31983, Barzeh

Jo luetteloon merkityn Syyrian tieteellisen sotilastutkimuslaitoksen (Scientific Studies and Research Centre, SSRC) alaisuuteen kuuluva laitos. Tarjoaa koulutusta ja tukea SSRC:lle ja on siten vastuussa siviiliväestöön kohdistetuista väkivaltaisista tukahduttamistoimista Syyriassa.

23.7.2014

61.

National Standards & Calibration Laboratory (NSCL)

P.O. Box 4470 Damascus

Jo luetteloon merkityn Syyrian tieteellisen sotilastutkimuslaitoksen (Scientific Studies and Research Centre, SSRC) alaisuuteen kuuluva laitos. Tarjoaa koulutusta ja tukea SSRC:lle ja on siten vastuussa siviiliväestöön kohdistetuista väkivaltaisista tukahduttamistoimista Syyriassa.

23.7.2014

62.

El Jazireh alias Al Jazerra

Shaheen Building, 2nd floor, Sami el Solh, Beyrouth; hiilivetysektori

Ayman Jaberin omistama tai hänen määräysvallassaan, näin ollen yhteyksiä luetteloon merkittyyn henkilöön.

23.7.2014

---

| 23.7.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 217/52 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 217/52

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 19 päivänä kesäkuuta 2013,

valtiontuesta SA.28599 (C 23/10 (ex NN 36/10, ex CP 163/09)), jota Espanjan kuningaskunta on myöntänyt maanpäällisen verkon digitaalitelevisiolle syrjäisillä ja vähemmän kaupungistuneilla alueilla (Castilla-La Manchan ulkopuolella)

(tiedoksiannettu numerolla C(2013) 3204)

(Ainoastaan espanjankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2014/489/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1), ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Komissio vastaanotti 18 päivänä toukokuuta 2009 kantelun SES Astra S.A:lta, jäljempänä ’Astra’. Kantelu koski oletettua valtiontukiohjelmaa, jonka Espanjan viranomaiset olivat hyväksyneet ja joka liittyy siirtymiseen analogisesta televisiosta digitaalitelevisioon Espanjan syrjäisillä ja vähemmän kaupungistuneilla alueilla. Astran mukaan tukiohjelma muodosti ilmoittamattoman ja näin ollen sääntöjenvastaisen tuen, joka on vääristänyt kilpailua maanpäällisen lähetysverkon ja satelliittiverkon välillä. |
| --- | --- |

(1)

Komissio vastaanotti 18 päivänä toukokuuta 2009 kantelun SES Astra S.A:lta, jäljempänä ’Astra’. Kantelu koski oletettua valtiontukiohjelmaa, jonka Espanjan viranomaiset olivat hyväksyneet ja joka liittyy siirtymiseen analogisesta televisiosta digitaalitelevisioon Espanjan syrjäisillä ja vähemmän kaupungistuneilla alueilla. Astran mukaan tukiohjelma muodosti ilmoittamattoman ja näin ollen sääntöjenvastaisen tuen, joka on vääristänyt kilpailua maanpäällisen lähetysverkon ja satelliittiverkon välillä.

| (2) | Kiistanalainen tukiohjelma perustuu maanpäällisen verkon digitaalitelevision edistämistä, kaapelitelevisiotoiminnan vapauttamista ja moniarvoisuuden tukemista koskevista kiireellisistä toimenpiteistä 14 päivänä kesäkuuta 2005 annettuun lakiin 10/2005 (2). Muihin maanpäällisen verkon digitaalitelevisioon siirtymisprosessin yhteydessä annettuihin säädöksiin kuuluvat muiden muassa 29 päivänä heinäkuuta 2005 annettu asetus 944/2005, jolla hyväksyttiin maanpäällisen verkon digitaalitelevisiota koskeva kansallinen tekninen suunnitelma (3), jäljempänä ’NTP’, 29 päivänä heinäkuuta 2005 annettu asetus 945/2005, jolla hyväksyttiin maanpäällisen verkon digitaalitelevisiopalvelujen tarjoamista koskevat yleiset säännökset, 29 päivänä heinäkuuta 2005 annettu määräys ITC 2476/2005, jolla hyväksyttiin yleiset säännökset ja maanpäällisen verkon digitaalitelevisiopalvelujen tarjoamista koskevat säännökset, sekä 28 päivänä heinäkuuta 2005 annettu asetus 920/2006, jolla hyväksyttiin radio- ja kaapelitelevisiopalvelujen tarjoamista koskevat yleiset säännökset. |
| --- | --- |

(2)

Kiistanalainen tukiohjelma perustuu maanpäällisen verkon digitaalitelevision edistämistä, kaapelitelevisiotoiminnan vapauttamista ja moniarvoisuuden tukemista koskevista kiireellisistä toimenpiteistä 14 päivänä kesäkuuta 2005 annettuun lakiin 10/2005 (2). Muihin maanpäällisen verkon digitaalitelevisioon siirtymisprosessin yhteydessä annettuihin säädöksiin kuuluvat muiden muassa 29 päivänä heinäkuuta 2005 annettu asetus 944/2005, jolla hyväksyttiin maanpäällisen verkon digitaalitelevisiota koskeva kansallinen tekninen suunnitelma (3), jäljempänä ’NTP’, 29 päivänä heinäkuuta 2005 annettu asetus 945/2005, jolla hyväksyttiin maanpäällisen verkon digitaalitelevisiopalvelujen tarjoamista koskevat yleiset säännökset, 29 päivänä heinäkuuta 2005 annettu määräys ITC 2476/2005, jolla hyväksyttiin yleiset säännökset ja maanpäällisen verkon digitaalitelevisiopalvelujen tarjoamista koskevat säännökset, sekä 28 päivänä heinäkuuta 2005 annettu asetus 920/2006, jolla hyväksyttiin radio- ja kaapelitelevisiopalvelujen tarjoamista koskevat yleiset säännökset.

| (3) | Komissio ilmoitti 29 päivänä syyskuuta 2010 päivätyllä kirjeellä Espanjan kuningaskunnalle päätöksestään aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu muodollinen tutkintamenettely kyseisestä tuesta koko Espanjan alueella, lukuun ottamatta Castilla-La Manchaa, jonka osalta aloitettiin erillinen tutkintamenettely (4). Komission päätös menettelyn aloittamisesta, jäljempänä ’aloituspäätös’, julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä14 päivänä joulukuuta 2010 (5). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa toimenpiteestä. |
| --- | --- |

(3)

Komissio ilmoitti 29 päivänä syyskuuta 2010 päivätyllä kirjeellä Espanjan kuningaskunnalle päätöksestään aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu muodollinen tutkintamenettely kyseisestä tuesta koko Espanjan alueella, lukuun ottamatta Castilla-La Manchaa, jonka osalta aloitettiin erillinen tutkintamenettely (4). Komission päätös menettelyn aloittamisesta, jäljempänä ’aloituspäätös’, julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä14 päivänä joulukuuta 2010 (5). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa toimenpiteestä.

| (4) | Määräajan pidentämisen jälkeen Espanja vastasi 30 päivänä marraskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä aloituspäätökseen sisältyneeseen kehotukseen esittää huomautuksia. Keskushallinnon lisäksi Asturian, Aragónin, Baskimaan, Castilla y Leonin, Castilla-La Manchan (6), Extremaduran, Galician, la Riojan, Madridin ja Murcian viranomaiset esittivät huomautuksensa ja/tai vastauksensa aloituspäätöksessä esitettyihin kysymyksiin. |
| --- | --- |

(4)

Määräajan pidentämisen jälkeen Espanja vastasi 30 päivänä marraskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä aloituspäätökseen sisältyneeseen kehotukseen esittää huomautuksia. Keskushallinnon lisäksi Asturian, Aragónin, Baskimaan, Castilla y Leonin, Castilla-La Manchan (6), Extremaduran, Galician, la Riojan, Madridin ja Murcian viranomaiset esittivät huomautuksensa ja/tai vastauksensa aloituspäätöksessä esitettyihin kysymyksiin.

| (5) | Komissio vastaanotti huomautuksia myös Radiodifusion Digital SL:ltä 11 päivänä tammikuuta 2011 päivätyllä kirjeellä, Grupo Antena 3:lta ja UTECAlta (Union de Televisiones Comerciales Asociadas) 28 päivänä tammikuuta 2011 päivätyillä kirjeillä, Gestora La Sextalta 31 päivänä tammikuuta 2011 päivätyllä kirjeellä, Abertis Telecom SA:lta, jäljempänä ’Abertis’, 2 päivänä helmikuuta 2011 päivätyllä kirjeellä sekä Astralta ja Telecincolta 4 päivänä helmikuuta 2011 päivätyillä kirjeillä. Komissio välitti nämä huomautukset 19 päivänä tammikuuta 2011 ja 9 päivänä helmikuuta 2011 päivätyillä kirjeillä Espanjalle, jolle annettiin mahdollisuus vastata niihin. Espanja esitti huomautuksensa 22 päivänä helmikuuta 2011 ja 14 päivänä maaliskuuta 2011 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(5)

Komissio vastaanotti huomautuksia myös Radiodifusion Digital SL:ltä 11 päivänä tammikuuta 2011 päivätyllä kirjeellä, Grupo Antena 3:lta ja UTECAlta (Union de Televisiones Comerciales Asociadas) 28 päivänä tammikuuta 2011 päivätyillä kirjeillä, Gestora La Sextalta 31 päivänä tammikuuta 2011 päivätyllä kirjeellä, Abertis Telecom SA:lta, jäljempänä ’Abertis’, 2 päivänä helmikuuta 2011 päivätyllä kirjeellä sekä Astralta ja Telecincolta 4 päivänä helmikuuta 2011 päivätyillä kirjeillä. Komissio välitti nämä huomautukset 19 päivänä tammikuuta 2011 ja 9 päivänä helmikuuta 2011 päivätyillä kirjeillä Espanjalle, jolle annettiin mahdollisuus vastata niihin. Espanja esitti huomautuksensa 22 päivänä helmikuuta 2011 ja 14 päivänä maaliskuuta 2011 päivätyillä kirjeillä.

| (6) | Tutkinnan kuluessa järjestettiin useita tapaamisia: komission ja Espanjan välillä 11 ja 12 päivänä huhtikuuta 2011, komission ja Astran välillä 14 päivänä huhtikuuta 2011, komission ja Abertisin välillä 5 päivänä toukokuuta 2011 sekä komission ja UTECAn välillä 5 päivänä heinäkuuta 2011. Espanjan toimitettua oma-aloitteisesti useaan otteeseen tietoja, muun muassa Baskimaan 24 päivänä helmikuuta 2011 päivätyt huomautukset, Espanjalle esitettiin 14 päivänä helmikuuta 2012 päivätyllä kirjeellä virallinen tietojensaantipyyntö. Määräajan pidentämisen jälkeen Espanja vastasi pyyntöön 16 päivänä huhtikuuta 2012 päivätyllä kirjeellä, jota seurasivat 15, 19 ja 25 päivänä kesäkuuta 2012 päivätyt kirjeet. Koska osa tiedoista puuttui edelleen, komissio pyysi 9 päivänä elokuuta 2012 Espanjalta lisätietoja. Määräajan pidentämisen jälkeen Espanja vastasi pyyntöön 10 päivänä lokakuuta 2012 päivätyllä kirjeellä ja myöhemmin 30 päivänä lokakuuta 2012 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(6)

Tutkinnan kuluessa järjestettiin useita tapaamisia: komission ja Espanjan välillä 11 ja 12 päivänä huhtikuuta 2011, komission ja Astran välillä 14 päivänä huhtikuuta 2011, komission ja Abertisin välillä 5 päivänä toukokuuta 2011 sekä komission ja UTECAn välillä 5 päivänä heinäkuuta 2011. Espanjan toimitettua oma-aloitteisesti useaan otteeseen tietoja, muun muassa Baskimaan 24 päivänä helmikuuta 2011 päivätyt huomautukset, Espanjalle esitettiin 14 päivänä helmikuuta 2012 päivätyllä kirjeellä virallinen tietojensaantipyyntö. Määräajan pidentämisen jälkeen Espanja vastasi pyyntöön 16 päivänä huhtikuuta 2012 päivätyllä kirjeellä, jota seurasivat 15, 19 ja 25 päivänä kesäkuuta 2012 päivätyt kirjeet. Koska osa tiedoista puuttui edelleen, komissio pyysi 9 päivänä elokuuta 2012 Espanjalta lisätietoja. Määräajan pidentämisen jälkeen Espanja vastasi pyyntöön 10 päivänä lokakuuta 2012 päivätyllä kirjeellä ja myöhemmin 30 päivänä lokakuuta 2012 päivätyllä kirjeellä.

| (7) | Lisäksi Abertis esitti oma-aloitteisesti lisähuomautuksia 22 päivänä kesäkuuta 2011 ja 25 päivänä heinäkuuta 2012. Astra toimitti lisätietoja 21 päivänä heinäkuuta 2011, 16 päivänä toukokuuta 2011, 8 päivänä syyskuuta 2011 ja 11 päivänä marraskuuta 2011 päivätyillä kirjeillä, jotka kaikki välitettiin Espanjalle huomautusten esittämistä varten. |
| --- | --- |

(7)

Lisäksi Abertis esitti oma-aloitteisesti lisähuomautuksia 22 päivänä kesäkuuta 2011 ja 25 päivänä heinäkuuta 2012. Astra toimitti lisätietoja 21 päivänä heinäkuuta 2011, 16 päivänä toukokuuta 2011, 8 päivänä syyskuuta 2011 ja 11 päivänä marraskuuta 2011 päivätyillä kirjeillä, jotka kaikki välitettiin Espanjalle huomautusten esittämistä varten.

2.   TOIMENPITEEN KUVAUS

2.1   TAUSTA

2.1.1   Kantelija

| (8) | Kantelija on satelliittiverkko-operaattori. Vuonna 1985 Société Européenne des Satellites -nimellä (SES) alun perin perustettu Astra oli ensimmäinen yksityinen satelliittioperaattori Euroopassa. Astra ylläpitää ASTRA-satelliittijärjestelmää, joka tarjoaa kattavan valikoiman lähetys- ja laajakaistaratkaisuja asiakkaille niin Euroopassa kuin sen ulkopuolellakin. Se lähettää radio- ja televisio-ohjelmia suoraan miljooniin koteihin ja tarjoaa internetyhteyksiä ja verkkopalveluja viranomaisille, suuryrityksille, pk-yrityksille ja yksittäisille kotitalouksille. |
| --- | --- |

(8)

Kantelija on satelliittiverkko-operaattori. Vuonna 1985 Société Européenne des Satellites -nimellä (SES) alun perin perustettu Astra oli ensimmäinen yksityinen satelliittioperaattori Euroopassa. Astra ylläpitää ASTRA-satelliittijärjestelmää, joka tarjoaa kattavan valikoiman lähetys- ja laajakaistaratkaisuja asiakkaille niin Euroopassa kuin sen ulkopuolellakin. Se lähettää radio- ja televisio-ohjelmia suoraan miljooniin koteihin ja tarjoaa internetyhteyksiä ja verkkopalveluja viranomaisille, suuryrityksille, pk-yrityksille ja yksittäisille kotitalouksille.

| (9) | Kantelussaan Astra väittää, että hallituksen ja itsehallintoalueiden Espanjan syrjäisillä ja vähemmän kaupungistuneilla alueilla toteuttamat toimenpiteet loukkaavat teknologianeutraalisuuden periaatetta, koska niissä maanpäällinen verkko nähdään ainoana väylänä digitalisointiin. Astra viittaa erityisesti Cantabrian tapaukseen. Tammikuussa 2008 käynnistettiin tarjouskilpailu digitaalitelevision kattavuuden laajentamiseksi koko Cantabrian alueelle, minkä perusteella Cantabrian aluehallitus oli valinnut Astran tarjoamaan maksuttomia kanavia verkkonsa kautta. Aluehallitus kuitenkin irtisanoi sopimuksen marraskuussa 2008. Astran mukaan viranomaiset irtisanoivat sopimuksen saatuaan tiedon siitä, että keskushallinto rahoittaisi maanpäällisen analogisen verkon muuttamista digitaaliseksi. Cantabrian viranomaisten 7 päivänä marraskuuta 2008 päivätyssä kirjeessä selitettiin, että syynä sopimuksen irtisanomiseen oli se, että keskushallinto oli sittemmin päättänyt laajentaa digitaalitelevision kattavuuden käsittämään koko Espanjan (7). Astran mukaan Cantabrian tapaus osoittaa ensinnäkin, että Astra voisi kilpailla kyseisillä markkinoilla, ja toiseksi, että keskushallinnon päätökset tekivät kilpailemisesta mahdotonta. |
| --- | --- |

(9)

Kantelussaan Astra väittää, että hallituksen ja itsehallintoalueiden Espanjan syrjäisillä ja vähemmän kaupungistuneilla alueilla toteuttamat toimenpiteet loukkaavat teknologianeutraalisuuden periaatetta, koska niissä maanpäällinen verkko nähdään ainoana väylänä digitalisointiin. Astra viittaa erityisesti Cantabrian tapaukseen. Tammikuussa 2008 käynnistettiin tarjouskilpailu digitaalitelevision kattavuuden laajentamiseksi koko Cantabrian alueelle, minkä perusteella Cantabrian aluehallitus oli valinnut Astran tarjoamaan maksuttomia kanavia verkkonsa kautta. Aluehallitus kuitenkin irtisanoi sopimuksen marraskuussa 2008. Astran mukaan viranomaiset irtisanoivat sopimuksen saatuaan tiedon siitä, että keskushallinto rahoittaisi maanpäällisen analogisen verkon muuttamista digitaaliseksi. Cantabrian viranomaisten 7 päivänä marraskuuta 2008 päivätyssä kirjeessä selitettiin, että syynä sopimuksen irtisanomiseen oli se, että keskushallinto oli sittemmin päättänyt laajentaa digitaalitelevision kattavuuden käsittämään koko Espanjan (7). Astran mukaan Cantabrian tapaus osoittaa ensinnäkin, että Astra voisi kilpailla kyseisillä markkinoilla, ja toiseksi, että keskushallinnon päätökset tekivät kilpailemisesta mahdotonta.

2.1.2   Toimiala

| (10) | Asia koskee lähetystoiminnan alaa, jolla useat toimijat toimivat aktiivisesti lähetystoimintaan liittyvien palvelujen tuoteketjun eri vaiheissa. |
| --- | --- |

(10)

Asia koskee lähetystoiminnan alaa, jolla useat toimijat toimivat aktiivisesti lähetystoimintaan liittyvien palvelujen tuoteketjun eri vaiheissa.

| (11) | Lähetystoiminnan harjoittajat ovat televisiokanavien julkaisijoita, jotka ostavat tai tuottavat itse televisiosisältöjä ja yhdistävät niitä kanaviksi. Tämän jälkeen kanavia tarjotaan yleisölle erilaisten verkkojen kautta (esim. satelliittitelevisio, maanpäällisen verkon digitaalitelevisio, kaapelitelevisio, IPTV). Espanjassa lainsäätäjä on määritellyt lähetyspalvelut julkiseksi palveluksi, minkä vuoksi niitä tarjoavat sekä valtio-omisteiset lähetystoiminnan harjoittajat (RTVE) että yksityiset lähetystoiminnan harjoittajat, joilla on valtion myöntämä toimilupa (8). Näitä niin kutsuttuja maksuttomia kanavia tarjotaan katsojille ilmaiseksi. Jotta varmistetaan, että väestö voi hyötyä tehokkaasti tästä julkisesta palvelusta, laissa asetetaan vähimmäiskattavuutta koskevia velvoitteita sekä julkiselle lähetystoiminnan harjoittajalle että toimiluvan saaneille yksityisille toimijoille osoitettujen lähetysten osalta. Julkisilla lähetystoiminnan harjoittajilla on siten velvoite kattaa vähintään 98 prosenttia Espanjan väestöstä, kun yksityisten lähetystoiminnan harjoittajien on katettava vähintään 96 prosenttia väestöstä. Espanjassa kansalliset lähetystoiminnan harjoittajat eivät omista kansallista lähetysverkkoa. Ne tekevät sen vuoksi sopimuksia verkko-operaattorien kanssa voidakseen lähettää sisältöjään ja täyttää kattavuutta koskevat velvoitteensa. |
| --- | --- |

(11)

Lähetystoiminnan harjoittajat ovat televisiokanavien julkaisijoita, jotka ostavat tai tuottavat itse televisiosisältöjä ja yhdistävät niitä kanaviksi. Tämän jälkeen kanavia tarjotaan yleisölle erilaisten verkkojen kautta (esim. satelliittitelevisio, maanpäällisen verkon digitaalitelevisio, kaapelitelevisio, IPTV). Espanjassa lainsäätäjä on määritellyt lähetyspalvelut julkiseksi palveluksi, minkä vuoksi niitä tarjoavat sekä valtio-omisteiset lähetystoiminnan harjoittajat (RTVE) että yksityiset lähetystoiminnan harjoittajat, joilla on valtion myöntämä toimilupa (8). Näitä niin kutsuttuja maksuttomia kanavia tarjotaan katsojille ilmaiseksi. Jotta varmistetaan, että väestö voi hyötyä tehokkaasti tästä julkisesta palvelusta, laissa asetetaan vähimmäiskattavuutta koskevia velvoitteita sekä julkiselle lähetystoiminnan harjoittajalle että toimiluvan saaneille yksityisille toimijoille osoitettujen lähetysten osalta. Julkisilla lähetystoiminnan harjoittajilla on siten velvoite kattaa vähintään 98 prosenttia Espanjan väestöstä, kun yksityisten lähetystoiminnan harjoittajien on katettava vähintään 96 prosenttia väestöstä. Espanjassa kansalliset lähetystoiminnan harjoittajat eivät omista kansallista lähetysverkkoa. Ne tekevät sen vuoksi sopimuksia verkko-operaattorien kanssa voidakseen lähettää sisältöjään ja täyttää kattavuutta koskevat velvoitteensa.

| (12) | Laitteistotoimittajat ovat eri verkkojen rakentamisessa tarvittavien infrastruktuurien ja laitteiden valmistajia tai asentajia. |
| --- | --- |

(12)

Laitteistotoimittajat ovat eri verkkojen rakentamisessa tarvittavien infrastruktuurien ja laitteiden valmistajia tai asentajia.

| (13) | Verkko-operaattorit (9) ovat yksityisiä tai valtion valvonnassa olevia yksiköitä, jotka käyttävät lähetystoiminnan harjoittajien tuottamien kanavien välittämiseen yleisölle tarvittavaa infrastruktuuria (eli siirtävät ja lähettävät signaalin). Televisioteollisuuden alkuaikoina ainoa käytettävissä ollut verkko oli maanpäällinen analoginen verkko. Teknologian kehittyessä markkinoille on tullut saataville enemmän verkkoja, nimittäin satelliittiverkko, kaapeliverkko ja äskettäin IPTV (10), jossa televisiosignaalin välittämisessä hyödynnetään laajakaistayhteyttä. |
| --- | --- |

(13)

Verkko-operaattorit (9) ovat yksityisiä tai valtion valvonnassa olevia yksiköitä, jotka käyttävät lähetystoiminnan harjoittajien tuottamien kanavien välittämiseen yleisölle tarvittavaa infrastruktuuria (eli siirtävät ja lähettävät signaalin). Televisioteollisuuden alkuaikoina ainoa käytettävissä ollut verkko oli maanpäällinen analoginen verkko. Teknologian kehittyessä markkinoille on tullut saataville enemmän verkkoja, nimittäin satelliittiverkko, kaapeliverkko ja äskettäin IPTV (10), jossa televisiosignaalin välittämisessä hyödynnetään laajakaistayhteyttä.

| (14) | Maanpäällisissä televisiolähetyksissä televisiosignaali lähetetään televisiostudiolta lähetyskeskukseen (vahvistinasemalle), jonka yleensä omistaa ja jota käyttää verkko-operaattori. Sen jälkeen signaali siirretään ja jaetaan lähetyskeskuksesta (vahvistinasemalta) verkko-operaattorin ylläpitämiin linkkiasemiin (esim. televisiotorni); toisinaan signaali välitetään satelliitin kautta. Lopuksi signaali lähetetään linkkiasemista koteihin. Maanpäällisen analogisen verkon digitalisoiminen edellyttää maanpäällisten lähettimien korvaamista. Koska digitaalisen signaalin kantama on pienempi kuin analogisen signaalin ja uusi teknologia edellyttää siten tiheämpää verkkoa, joissain tapauksissa kattavuuden laajentaminen edellyttää myös uusien lähetyskeskusten rakentamista. |
| --- | --- |

(14)

Maanpäällisissä televisiolähetyksissä televisiosignaali lähetetään televisiostudiolta lähetyskeskukseen (vahvistinasemalle), jonka yleensä omistaa ja jota käyttää verkko-operaattori. Sen jälkeen signaali siirretään ja jaetaan lähetyskeskuksesta (vahvistinasemalta) verkko-operaattorin ylläpitämiin linkkiasemiin (esim. televisiotorni); toisinaan signaali välitetään satelliitin kautta. Lopuksi signaali lähetetään linkkiasemista koteihin. Maanpäällisen analogisen verkon digitalisoiminen edellyttää maanpäällisten lähettimien korvaamista. Koska digitaalisen signaalin kantama on pienempi kuin analogisen signaalin ja uusi teknologia edellyttää siten tiheämpää verkkoa, joissain tapauksissa kattavuuden laajentaminen edellyttää myös uusien lähetyskeskusten rakentamista.

| (15) | Satelliittilähetyksissä signaali lähetetään lähetyskeskukseen (vahvistinasemalle) ja välitetään sitten satelliittiin, joka lähettää sen koteihin. Vaihtoehtoisesti signaali voitaisiin ensin lähettää televisiostudiolta suoraan satelliittiin, jos studiolla on asianmukaiset laitteet. Katsojalla on oltava satelliittilautanen ja salauksenpurkulaite. Satelliitin kattavuuden lisäämiseksi tietyllä alueella maalaitteisto on asennettava asiakkaan kotiin. Maantieteellisen kattavuuden osalta satelliittiverkko voisi siten kattaa lähes 100 prosenttia Espanjan alueesta, kun maanpäällinen verkko kattaa siitä noin 98 prosenttia. |
| --- | --- |

(15)

Satelliittilähetyksissä signaali lähetetään lähetyskeskukseen (vahvistinasemalle) ja välitetään sitten satelliittiin, joka lähettää sen koteihin. Vaihtoehtoisesti signaali voitaisiin ensin lähettää televisiostudiolta suoraan satelliittiin, jos studiolla on asianmukaiset laitteet. Katsojalla on oltava satelliittilautanen ja salauksenpurkulaite. Satelliitin kattavuuden lisäämiseksi tietyllä alueella maalaitteisto on asennettava asiakkaan kotiin. Maantieteellisen kattavuuden osalta satelliittiverkko voisi siten kattaa lähes 100 prosenttia Espanjan alueesta, kun maanpäällinen verkko kattaa siitä noin 98 prosenttia.

2.1.3   Taustaa

| (16) | Tutkittua toimenpidettä on tarkasteltava maanpäällisessä verkossa sekä satelliitti- ja kaapeliverkossa tehdyn tai parhaillaan tehtävän lähetysten digitalisoinnin yhteydessä. Analogisiin lähetyksiin verrattuna digitaalilähetysten etuna on lisääntynyt lähetyskapasiteetti, kun radiotaajuusspektriä voidaan käyttää aiempaa tehokkaammin. Digitaaliteknologiaan siirtyminen on erityisen merkittävää maanpäällisille lähetyksille, joissa on käytettävissä rajallinen taajuusspektri. Satelliittilähetysten etuna taas on se, että niissä käytetään täysin eri taajuuskaistaa, jossa ei ole pulaa taajuuksista. |
| --- | --- |

(16)

Tutkittua toimenpidettä on tarkasteltava maanpäällisessä verkossa sekä satelliitti- ja kaapeliverkossa tehdyn tai parhaillaan tehtävän lähetysten digitalisoinnin yhteydessä. Analogisiin lähetyksiin verrattuna digitaalilähetysten etuna on lisääntynyt lähetyskapasiteetti, kun radiotaajuusspektriä voidaan käyttää aiempaa tehokkaammin. Digitaaliteknologiaan siirtyminen on erityisen merkittävää maanpäällisille lähetyksille, joissa on käytettävissä rajallinen taajuusspektri. Satelliittilähetysten etuna taas on se, että niissä käytetään täysin eri taajuuskaistaa, jossa ei ole pulaa taajuuksista.

| (17) | Siirtyminen analogisesta televisiosta digitaalitelevisioon vapauttaa huomattavan määrän korkealaatuisia radiotaajuuksia niin kutsutun taajuusylijäämän muodossa, jota voidaan käyttää sähköisen viestinnän palveluihin. Tämä taajuusylijäämä ja erityisesti taajuusalue 790–862 MHz (”800 MHz:n kaista”) voivat edistää sähköistä viestintäteollisuutta ja tarjota monia erilaisia sosiaalisia ja kulttuurisia etuja, minkä lisäksi niillä on merkittävä vaikutus kilpailukykyyn ja kasvuun (11). |
| --- | --- |

(17)

Siirtyminen analogisesta televisiosta digitaalitelevisioon vapauttaa huomattavan määrän korkealaatuisia radiotaajuuksia niin kutsutun taajuusylijäämän muodossa, jota voidaan käyttää sähköisen viestinnän palveluihin. Tämä taajuusylijäämä ja erityisesti taajuusalue 790–862 MHz (”800 MHz:n kaista”) voivat edistää sähköistä viestintäteollisuutta ja tarjota monia erilaisia sosiaalisia ja kulttuurisia etuja, minkä lisäksi niillä on merkittävä vaikutus kilpailukykyyn ja kasvuun (11).

| (18) | Taajuusylijäämää voitaisiin hyödyntää joko siirtymällä maanpäällisestä verkosta eri verkkoon tai siirtymällä analogisista lähetyksistä maanpäällisiin digitaalisiin lähetyksiin. Myös eri verkkoja yhdistävä ratkaisu on mahdollinen (12). |
| --- | --- |

(18)

Taajuusylijäämää voitaisiin hyödyntää joko siirtymällä maanpäällisestä verkosta eri verkkoon tai siirtymällä analogisista lähetyksistä maanpäällisiin digitaalisiin lähetyksiin. Myös eri verkkoja yhdistävä ratkaisu on mahdollinen (12).

| (19) | Maanpäällisten lähetysten tapauksessa taajuuksien niukkuus on kuitenkin ongelma myös digitalisoinnin jälkeen. Osoituksena tästä on se, että pian sen jälkeen, kun siirtyminen analogisesta televisiosta digitaalitelevisioon oli saatu päätökseen huhtikuussa 2010, Espanjan hallituksen oli siirrettävä lähettimiä 800 MHz:n kaistalta toiselle taajuuskaistalle. Lähetystoiminnan harjoittajien tehtäväksi annettu maanpäällisen verkon digitaalitelevision multipleksien siirtäminen johti lisäkustannuksiin ja valtiontuen korottamiseen, mitä komissio parhaillaan tutkii muodollisessa tutkintamenettelyssä (13). |
| --- | --- |

(19)

Maanpäällisten lähetysten tapauksessa taajuuksien niukkuus on kuitenkin ongelma myös digitalisoinnin jälkeen. Osoituksena tästä on se, että pian sen jälkeen, kun siirtyminen analogisesta televisiosta digitaalitelevisioon oli saatu päätökseen huhtikuussa 2010, Espanjan hallituksen oli siirrettävä lähettimiä 800 MHz:n kaistalta toiselle taajuuskaistalle. Lähetystoiminnan harjoittajien tehtäväksi annettu maanpäällisen verkon digitaalitelevision multipleksien siirtäminen johti lisäkustannuksiin ja valtiontuen korottamiseen, mitä komissio parhaillaan tutkii muodollisessa tutkintamenettelyssä (13).

| (20) | Televisiolähetysten osalta maanpäälliset digitaalilähetykset voitaisiin korvata tulevaisuudessa laajakaistateknologialla, koska toisen sukupolven laajakaistaverkoista (toisen sukupolven yhteystekniikoista) tulee todennäköisesti johtava lähetysteknologia. Toistaiseksi tällaisten toisen sukupolven laajakaistaverkkojen maantieteellinen kattavuus Espanjassa ei kuitenkaan ole kovinkaan suuri. |
| --- | --- |

(20)

Televisiolähetysten osalta maanpäälliset digitaalilähetykset voitaisiin korvata tulevaisuudessa laajakaistateknologialla, koska toisen sukupolven laajakaistaverkoista (toisen sukupolven yhteystekniikoista) tulee todennäköisesti johtava lähetysteknologia. Toistaiseksi tällaisten toisen sukupolven laajakaistaverkkojen maantieteellinen kattavuus Espanjassa ei kuitenkaan ole kovinkaan suuri.

| (21) | Espanjassa toimii nykyisin neljä lähetysverkkoa: DTT — maanpäällinen digitaalinen lähetysverkko (DBV-T), digitaalinen satelliittiverkko (DBV-S), digitaalinen kaapeliverkko (DVB-C) ja internetpohjainen televisio (IPTV). Maanpäällinen digitaalinen lähetysverkko on maksuttomien julkisten ja yksityisten espanjalaisten kanavien käyttämä pääasiallinen verkko (14). Maanpäällisen verkon suurin toimija on Abertis, jonka hallinnassa on myös satelliittioperaattori Hispasat. Lisäksi on useita paikallisia televiestintäoperaattoreita, jotka välittävät maanpäällisen verkon digitaalitelevisiosignaaleja ja jotka on yleensä liitetty Abertisin kansalliseen verkkoon. Maksullisia televisiokanavia lähetetään lähinnä satelliitin, kaapelin ja IPTV:n kautta. Astra ja Hispasat ovat tärkeimmät satelliittioperaattorit. |
| --- | --- |

(21)

Espanjassa toimii nykyisin neljä lähetysverkkoa: DTT — maanpäällinen digitaalinen lähetysverkko (DBV-T), digitaalinen satelliittiverkko (DBV-S), digitaalinen kaapeliverkko (DVB-C) ja internetpohjainen televisio (IPTV). Maanpäällinen digitaalinen lähetysverkko on maksuttomien julkisten ja yksityisten espanjalaisten kanavien käyttämä pääasiallinen verkko (14). Maanpäällisen verkon suurin toimija on Abertis, jonka hallinnassa on myös satelliittioperaattori Hispasat. Lisäksi on useita paikallisia televiestintäoperaattoreita, jotka välittävät maanpäällisen verkon digitaalitelevisiosignaaleja ja jotka on yleensä liitetty Abertisin kansalliseen verkkoon. Maksullisia televisiokanavia lähetetään lähinnä satelliitin, kaapelin ja IPTV:n kautta. Astra ja Hispasat ovat tärkeimmät satelliittioperaattorit.

| (22) | Digitalisointiprosessin, jonka tarkoituksena on siirtyä analogisesta televisiosta digitaalitelevisioon, käynnistämiseksi Espanja hyväksyi vuosina 2005–2008 useita maanpäällistä verkkoa koskevia sääntelytoimia, sellaisina kuin ne on kuvattu 2.2 kohdassa. Niissä Espanja jaettiin seuraaviin kolmeen erilliseen alueeseen:






  i) | Alue I — jolla asuu valtaosa Espanjan väestöstä ja siirtymisen kustannuksista vastasivat lähetystoiminnan harjoittajat — yksityisten lähetystoiminnan harjoittajien osuus käsittää 96 prosenttia alueesta ja julkisten lähetystoiminnan harjoittajien 98 prosenttia. Koska lähetystoiminnan harjoittajat vastasivat kustannuksista, valtiontuelle ei ollut tarvetta. |
| --- | --- | --- |

(22)

Digitalisointiprosessin, jonka tarkoituksena on siirtyä analogisesta televisiosta digitaalitelevisioon, käynnistämiseksi Espanja hyväksyi vuosina 2005–2008 useita maanpäällistä verkkoa koskevia sääntelytoimia, sellaisina kuin ne on kuvattu 2.2 kohdassa. Niissä Espanja jaettiin seuraaviin kolmeen erilliseen alueeseen:

i)

Alue I — jolla asuu valtaosa Espanjan väestöstä ja siirtymisen kustannuksista vastasivat lähetystoiminnan harjoittajat — yksityisten lähetystoiminnan harjoittajien osuus käsittää 96 prosenttia alueesta ja julkisten lähetystoiminnan harjoittajien 98 prosenttia. Koska lähetystoiminnan harjoittajat vastasivat kustannuksista, valtiontuelle ei ollut tarvetta.

| ii) | Alue II — vähemmän kaupungistuneet ja syrjäiset alueet, joilla asuu 2,5 prosenttia väestöstä, jotka ovat aiemmin vastaanottaneet julkisia ja yksityisiä kanavia maanpäällisen analogisen television kautta. Koska siirtyminen digitaaliteknologiaan edellyttää kuitenkin olemassa olevien lähetyskeskusten parantamista ja uusien rakentamista, tarvittiin merkittäviä investointeja maanpäälliseen verkkoon. Yksityisillä lähetystoiminnan harjoittajilla ei ollut riittävää kaupallista intressiä tarjota palvelua alueella II, ja ne kieltäytyivät vastaamasta digitalisoinnin kustannuksista. Espanjan viranomaiset perustivat näin ollen tutkittavana olevan valtiontukiohjelman olemassa olevien lähetyskeskusten parantamiseksi ja uusien rakentamiseksi, jotta varmistetaan, että asukkaat, jotka olivat siihen saakka vastaanottaneet yksityisiä ja julkisia kanavia maanpäällisen analogisen television kautta, voisivat edelleen vastaanottaa kaikkia kanavia maanpäällisen verkon digitaalitelevision kautta. Tästä prosessista käytettiin yleisesti nimitystä ”maanpäällisen verkon digitaalitelevision kattavuuden laajentaminen” (eli maanpäällisen verkon digitaalitelevision kattavuuden laajentaminen kaupallisten lähetystoiminnan harjoittajien pakollista aluetta laajemmalle). |
| --- | --- |

ii)

Alue II — vähemmän kaupungistuneet ja syrjäiset alueet, joilla asuu 2,5 prosenttia väestöstä, jotka ovat aiemmin vastaanottaneet julkisia ja yksityisiä kanavia maanpäällisen analogisen television kautta. Koska siirtyminen digitaaliteknologiaan edellyttää kuitenkin olemassa olevien lähetyskeskusten parantamista ja uusien rakentamista, tarvittiin merkittäviä investointeja maanpäälliseen verkkoon. Yksityisillä lähetystoiminnan harjoittajilla ei ollut riittävää kaupallista intressiä tarjota palvelua alueella II, ja ne kieltäytyivät vastaamasta digitalisoinnin kustannuksista. Espanjan viranomaiset perustivat näin ollen tutkittavana olevan valtiontukiohjelman olemassa olevien lähetyskeskusten parantamiseksi ja uusien rakentamiseksi, jotta varmistetaan, että asukkaat, jotka olivat siihen saakka vastaanottaneet yksityisiä ja julkisia kanavia maanpäällisen analogisen television kautta, voisivat edelleen vastaanottaa kaikkia kanavia maanpäällisen verkon digitaalitelevision kautta. Tästä prosessista käytettiin yleisesti nimitystä ”maanpäällisen verkon digitaalitelevision kattavuuden laajentaminen” (eli maanpäällisen verkon digitaalitelevision kattavuuden laajentaminen kaupallisten lähetystoiminnan harjoittajien pakollista aluetta laajemmalle).

| iii) | Alue III — jolla pinnanmuodostuksen vuoksi ei ole mahdollista tarjota televisiopalvelua maanpäällisen verkon kautta ja sitä tarjotaan sen vuoksi satelliitin kautta. Hispasat huolehtii maksuttomien televisiosignaalien lähettämisestä alueella III. Televisiopalvelun tarjoamisesta satelliitin välityksellä aiheutuu kustannuksia kuluttajille, joiden on hankittava satelliittilautaset ja digisovittimet. |
| --- | --- |

iii)

Alue III — jolla pinnanmuodostuksen vuoksi ei ole mahdollista tarjota televisiopalvelua maanpäällisen verkon kautta ja sitä tarjotaan sen vuoksi satelliitin kautta. Hispasat huolehtii maksuttomien televisiosignaalien lähettämisestä alueella III. Televisiopalvelun tarjoamisesta satelliitin välityksellä aiheutuu kustannuksia kuluttajille, joiden on hankittava satelliittilautaset ja digisovittimet.

2.2   VALTIONTUEN KUVAUS

| (23) | Tutkittavana oleva tukiohjelma perustuu Espanjan keskusviranomaisten vuodesta 2005 lähtien käyttöön ottamien säännösten muodostamaan monimutkaiseen järjestelmään. Näiden säännösten pohjalta itsehallintoalueet ja kunnat myönsivät vuosina 2008–2009 valtiontukea maanpäällisen verkon digitaalitelevisioon alueella II ja ohjasivat varat tuensaajille keskushallinnon talousarviosta ja omista talousarvioistaan. Lisäksi vuodesta 2009 lähtien itsehallintoalueet ovat myöntäneet jatkuvaa tukea verkkojen ylläpitoon ja käyttöön alueella II. |
| --- | --- |

(23)

Tutkittavana oleva tukiohjelma perustuu Espanjan keskusviranomaisten vuodesta 2005 lähtien käyttöön ottamien säännösten muodostamaan monimutkaiseen järjestelmään. Näiden säännösten pohjalta itsehallintoalueet ja kunnat myönsivät vuosina 2008–2009 valtiontukea maanpäällisen verkon digitaalitelevisioon alueella II ja ohjasivat varat tuensaajille keskushallinnon talousarviosta ja omista talousarvioistaan. Lisäksi vuodesta 2009 lähtien itsehallintoalueet ovat myöntäneet jatkuvaa tukea verkkojen ylläpitoon ja käyttöön alueella II.

| (24) | Digitaalitelevisioteknologiaan siirtymisen sääntely alkoi lain 10/2005 hyväksymisellä 14 päivänä kesäkuuta 2005 (15). Siinä mainittiin tarve edistää siirtymistä analogisesta teknologiasta maanpäälliseen digitaaliteknologiaan ja edellytettiin, että hallitus ryhtyy asianmukaisiin toimiin siirtymisen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(24)

Digitaalitelevisioteknologiaan siirtymisen sääntely alkoi lain 10/2005 hyväksymisellä 14 päivänä kesäkuuta 2005 (15). Siinä mainittiin tarve edistää siirtymistä analogisesta teknologiasta maanpäälliseen digitaaliteknologiaan ja edellytettiin, että hallitus ryhtyy asianmukaisiin toimiin siirtymisen varmistamiseksi.

| (25) | Laissa annetun tehtävän mukaisesti asetuksella 944/2005 ministerineuvosto hyväksyi kansallisen teknisen suunnitelman, jossa vahvistettiin analogisen verkon sulkemispäiväksi 3 päivä huhtikuuta 2010 (16). |
| --- | --- |

(25)

Laissa annetun tehtävän mukaisesti asetuksella 944/2005 ministerineuvosto hyväksyi kansallisen teknisen suunnitelman, jossa vahvistettiin analogisen verkon sulkemispäiväksi 3 päivä huhtikuuta 2010 (16).

| (26) | Alueiden II ja III osalta kansallisen teknisen suunnitelman 12. täydentävässä määräyksessä otettiin jo huomioon se mahdollisuus, että paikallis- ja alueviranomaiset laajentavat kattavuutta käsittämään 96–100 prosenttia väestöstä. Tältä osin teknisessä suunnitelmassa viitataan nimenomaisesti maanpäällisen verkon digitaalitelevisiolähetyksiin ja asetetaan kuusi edellytystä, joiden täyttyessä paikallisviranomaiset voivat toteuttaa tällaisen laajennuksen. Edellytyksen e) mukaan paikallisen laitteiston on oltava maanpäällisen verkon digitaalitelevisiota koskevan teknisen suunnitelman mukainen. |
| --- | --- |

(26)

Alueiden II ja III osalta kansallisen teknisen suunnitelman 12. täydentävässä määräyksessä otettiin jo huomioon se mahdollisuus, että paikallis- ja alueviranomaiset laajentavat kattavuutta käsittämään 96–100 prosenttia väestöstä. Tältä osin teknisessä suunnitelmassa viitataan nimenomaisesti maanpäällisen verkon digitaalitelevisiolähetyksiin ja asetetaan kuusi edellytystä, joiden täyttyessä paikallisviranomaiset voivat toteuttaa tällaisen laajennuksen. Edellytyksen e) mukaan paikallisen laitteiston on oltava maanpäällisen verkon digitaalitelevisiota koskevan teknisen suunnitelman mukainen.

| (27) | Ministerineuvosto hyväksyi 7 päivänä syyskuuta 2007 maanpäällisen verkon digitaalitelevisiolähetyksiin siirtymistä koskevan kansallisen suunnitelman, jäljempänä ’siirtymissuunnitelma’ (17), jolla pannaan täytäntöön kansallinen tekninen suunnitelma. Siirtymissuunnitelmassa Espanjan alue jaettiin 90 tekniseen siirtymishankkeeseen (18), ja kullekin näistä hankkeista asetettiin määräaika analogisten lähetysten päättymiselle. |
| --- | --- |

(27)

Ministerineuvosto hyväksyi 7 päivänä syyskuuta 2007 maanpäällisen verkon digitaalitelevisiolähetyksiin siirtymistä koskevan kansallisen suunnitelman, jäljempänä ’siirtymissuunnitelma’ (17), jolla pannaan täytäntöön kansallinen tekninen suunnitelma. Siirtymissuunnitelmassa Espanjan alue jaettiin 90 tekniseen siirtymishankkeeseen (18), ja kullekin näistä hankkeista asetettiin määräaika analogisten lähetysten päättymiselle.

| (28) | Teollisuus-, matkailu- ja kauppaministeriö, jäljempänä ’ministeriö’, hyväksyi 29 päivänä helmikuuta 2008 päätöksen, jolla pyrittiin parantamaan televiestintäinfrastruktuuria ja määrittämään niiden toimien rahoituksen kriteerit ja jakautuminen, joiden tarkoituksena oli kehittää tietoyhteiskuntaa vuoden 2008 Avanza-suunnitelman pohjalta (19). Päätöksellä hyväksytty talousarvio oli 558 miljoonaa euroa, ja se kohdennettiin osittain laajakaistan kehittämiseen ja osittain televisiolähetysten digitalisointiin Espanjan syrjäisillä ja vähemmän kaupungistuneilla alueilla, jotka eivät kuuluneet kaupallisten lähetystoiminnan harjoittajien lakisääteisten velvoitteiden piiriin (20). Digitalisoinnista kyseisillä alueilla käytettiin yleisesti nimitystä ”kattavuuden laajentaminen”. Päätös pantiin myöhemmin täytäntöön useilla voimassa oleviin puitesopimuksiin (21) tehdyillä lisäyksillä, jotka ministeriö ja itsehallintoalueet allekirjoittivat heinä- ja marraskuun 2008 välisenä aikana, jäljempänä ’vuoden 2006 puitesopimusten lisäykset’, ja ne julkaistiin Espanjan virallisessa lehdessä erikseen kunkin itsehallintoalueen osalta. Useimmissa tapauksissa sopimusten sanamuodossa viitataan maanpäällisen verkon digitaaliteknologiaan ainoana rahoitettavana teknologiana. Sopimusten seurauksena ministeriö siirsi varoja itsehallintoalueille, jotka kattoivat jäljelle jääneet toimintakustannukset omista talousarvioistaan. Vuoden 2006 puitesopimusten lisäyksiin sisältyi myös paikallisviranomaisten velvoite noudattaa kansallisen teknisen suunnitelman 12. täydentävän määräyksen säännöksiä. |
| --- | --- |

(28)

Teollisuus-, matkailu- ja kauppaministeriö, jäljempänä ’ministeriö’, hyväksyi 29 päivänä helmikuuta 2008 päätöksen, jolla pyrittiin parantamaan televiestintäinfrastruktuuria ja määrittämään niiden toimien rahoituksen kriteerit ja jakautuminen, joiden tarkoituksena oli kehittää tietoyhteiskuntaa vuoden 2008 Avanza-suunnitelman pohjalta (19). Päätöksellä hyväksytty talousarvio oli 558 miljoonaa euroa, ja se kohdennettiin osittain laajakaistan kehittämiseen ja osittain televisiolähetysten digitalisointiin Espanjan syrjäisillä ja vähemmän kaupungistuneilla alueilla, jotka eivät kuuluneet kaupallisten lähetystoiminnan harjoittajien lakisääteisten velvoitteiden piiriin (20). Digitalisoinnista kyseisillä alueilla käytettiin yleisesti nimitystä ”kattavuuden laajentaminen”. Päätös pantiin myöhemmin täytäntöön useilla voimassa oleviin puitesopimuksiin (21) tehdyillä lisäyksillä, jotka ministeriö ja itsehallintoalueet allekirjoittivat heinä- ja marraskuun 2008 välisenä aikana, jäljempänä ’vuoden 2006 puitesopimusten lisäykset’, ja ne julkaistiin Espanjan virallisessa lehdessä erikseen kunkin itsehallintoalueen osalta. Useimmissa tapauksissa sopimusten sanamuodossa viitataan maanpäällisen verkon digitaaliteknologiaan ainoana rahoitettavana teknologiana. Sopimusten seurauksena ministeriö siirsi varoja itsehallintoalueille, jotka kattoivat jäljelle jääneet toimintakustannukset omista talousarvioistaan. Vuoden 2006 puitesopimusten lisäyksiin sisältyi myös paikallisviranomaisten velvoite noudattaa kansallisen teknisen suunnitelman 12. täydentävän määräyksen säännöksiä.

| (29) | Ministerineuvosto päätti 17 päivänä lokakuuta 2008 osoittaa lisäksi 8,72 miljoonaa euroa maanpäällisen verkon digitaalitelevision kattavuuden laajentamiseksi ja loppuun saattamiseksi siirtymishankkeiden yhteydessä, jotka oli määrä saada päätökseen vuoden 2009 ensimmäisellä puoliskolla siirtymissuunnitelman ensimmäisenä vaiheena. Rahoitusta myönnettiin sen jälkeen, kun ministeriö ja itsehallintoalueet olivat allekirjoittaneet joulukuussa 2008 uudet puitesopimukset, jäljempänä ’vuoden 2008 puitesopimukset’. Sopimuksissa viitataan edellä mainittuun 8,72 miljoonan euron rahoitukseen, ja niiden otsikkona oli ”Teollisuus-, matkailu- ja kauppaministeriön ja – – itsehallintoalueen yhteistyöpuitesopimus maanpäällisen verkon digitaalitelevisiolähetyksiin siirtymistä koskevan kansallisen suunnitelman kehittämiseksi”. Niissä luetellaan toimia, joita keskus- ja alueviranomaiset rahoittavat, jotta saavutetaan nykyisten analogisten televisiolähetysten kattavuutta vastaava digitaalitelevisiolähetysten kattavuus. Nämä toimet liittyvät maanpäällisen verkon digitaalitelevisiolähetysten käyttöönottoon. |
| --- | --- |

(29)

Ministerineuvosto päätti 17 päivänä lokakuuta 2008 osoittaa lisäksi 8,72 miljoonaa euroa maanpäällisen verkon digitaalitelevision kattavuuden laajentamiseksi ja loppuun saattamiseksi siirtymishankkeiden yhteydessä, jotka oli määrä saada päätökseen vuoden 2009 ensimmäisellä puoliskolla siirtymissuunnitelman ensimmäisenä vaiheena. Rahoitusta myönnettiin sen jälkeen, kun ministeriö ja itsehallintoalueet olivat allekirjoittaneet joulukuussa 2008 uudet puitesopimukset, jäljempänä ’vuoden 2008 puitesopimukset’. Sopimuksissa viitataan edellä mainittuun 8,72 miljoonan euron rahoitukseen, ja niiden otsikkona oli ”Teollisuus-, matkailu- ja kauppaministeriön ja – – itsehallintoalueen yhteistyöpuitesopimus maanpäällisen verkon digitaalitelevisiolähetyksiin siirtymistä koskevan kansallisen suunnitelman kehittämiseksi”. Niissä luetellaan toimia, joita keskus- ja alueviranomaiset rahoittavat, jotta saavutetaan nykyisten analogisten televisiolähetysten kattavuutta vastaava digitaalitelevisiolähetysten kattavuus. Nämä toimet liittyvät maanpäällisen verkon digitaalitelevisiolähetysten käyttöönottoon.

| (30) | Ministerineuvosto hyväksyi 29 päivänä toukokuuta 2009 kriteerit niiden 52 miljoonan euron jakamiseksi, jotka oli osoitettu maanpäällisen verkon digitaalitelevisiota koskevien siirtymätoimien rahoitukseen. Näillä varoilla oli tarkoitus rahoittaa siirtymissuunnitelman II ja III vaiheeseen kuuluvien hankkeiden kattavuuden laajentamista (22). Ministerineuvoston päätöksessä luotiin suora yhteys siirtymissuunnitelmaan, koska siinä todettiin, että ”tarvitaan viranomaisten rahoitustukea, jotta saavutetaan maanpäällisen verkon digitaalitelevisioon siirtymistä koskevassa kansallisessa suunnitelmassa asetettu tavoite, nimittäin nykyisellä analogisella teknologialla saavutetun maanpäällisten televisiolähetysten kattavuutta vastaava digitaalitelevision kattavuus,” ja että ”yhteistyön toteutus tapahtuu maanpäällisen verkon digitaalitelevisioon siirtymistä koskevassa kansallisessa suunnitelmassa määritetyssä kehyksessä”. |
| --- | --- |

(30)

Ministerineuvosto hyväksyi 29 päivänä toukokuuta 2009 kriteerit niiden 52 miljoonan euron jakamiseksi, jotka oli osoitettu maanpäällisen verkon digitaalitelevisiota koskevien siirtymätoimien rahoitukseen. Näillä varoilla oli tarkoitus rahoittaa siirtymissuunnitelman II ja III vaiheeseen kuuluvien hankkeiden kattavuuden laajentamista (22). Ministerineuvoston päätöksessä luotiin suora yhteys siirtymissuunnitelmaan, koska siinä todettiin, että ”tarvitaan viranomaisten rahoitustukea, jotta saavutetaan maanpäällisen verkon digitaalitelevisioon siirtymistä koskevassa kansallisessa suunnitelmassa asetettu tavoite, nimittäin nykyisellä analogisella teknologialla saavutetun maanpäällisten televisiolähetysten kattavuutta vastaava digitaalitelevision kattavuus,” ja että ”yhteistyön toteutus tapahtuu maanpäällisen verkon digitaalitelevisioon siirtymistä koskevassa kansallisessa suunnitelmassa määritetyssä kehyksessä”.

| (31) | Vuoden 2009 loka- ja joulukuun välisenä aikana Espanjan virallisessa lehdessä julkaistiin vuoden 2006 puitesopimusten lisäykset (mainittu edellä johdanto-osan 29 kappaleessa), mukaan lukien siirtymissuunnitelman II ja III vaiheen kattavuuden laajentamisen rahoitus. Lisäyksissä määritellään, mitä tarkoitetaan ”toimella kattavuuden laajentamiseksi” viittaamalla nimenomaisesti vain maanpäällisen verkon teknologiaan (vaikka niissä ei muodollisesti suljetakaan pois muita teknologioita) (23). |
| --- | --- |

(31)

Vuoden 2009 loka- ja joulukuun välisenä aikana Espanjan virallisessa lehdessä julkaistiin vuoden 2006 puitesopimusten lisäykset (mainittu edellä johdanto-osan 29 kappaleessa), mukaan lukien siirtymissuunnitelman II ja III vaiheen kattavuuden laajentamisen rahoitus. Lisäyksissä määritellään, mitä tarkoitetaan ”toimella kattavuuden laajentamiseksi” viittaamalla nimenomaisesti vain maanpäällisen verkon teknologiaan (vaikka niissä ei muodollisesti suljetakaan pois muita teknologioita) (23).

| (32) | Vuoden 2008 puitesopimusten ja edellä mainittujen lisäysten julkaisemisen jälkeen (24) itsehallintoalueiden hallitukset aloittivat laajennuksen toteuttamisen. Ne joko käynnistivät itse julkisia tarjouskilpailuja tai antoivat tarjouskilpailun toteuttamisen julkisen yrityksen tehtäväksi. Tuista sovittiin osittain ministeriön kanssa, ja ne rahoitettiin siten keskushallinnon talousarviosta tai osittain itsehallintoalueiden talousarvioista. Tietyissä tapauksissa itsehallintoalueet antoivat laajennuksen toteuttamisen kuntien tehtäväksi. |
| --- | --- |

(32)

Vuoden 2008 puitesopimusten ja edellä mainittujen lisäysten julkaisemisen jälkeen (24) itsehallintoalueiden hallitukset aloittivat laajennuksen toteuttamisen. Ne joko käynnistivät itse julkisia tarjouskilpailuja tai antoivat tarjouskilpailun toteuttamisen julkisen yrityksen tehtäväksi. Tuista sovittiin osittain ministeriön kanssa, ja ne rahoitettiin siten keskushallinnon talousarviosta tai osittain itsehallintoalueiden talousarvioista. Tietyissä tapauksissa itsehallintoalueet antoivat laajennuksen toteuttamisen kuntien tehtäväksi.

| (33) | Yleisesti koko maassa käynnistettiin kahdentyyppisiä tarjouskilpailuja. Ensinnäkin käynnistettiin kattavuuden laajentamista koskevia tarjouskilpailuja, mikä tarkoitti sitä, että voittavan yrityksen tehtävänä oli toimittaa (usein rakentaa) toimiva maanpäällinen digitaalinen lähetysverkko. Tarvittaviin tehtäviin kuului verkon suunnittelu ja rakentaminen, signaalin välitys, verkon käyttöönotto ja tarvittavien laitteistojen toimitus. Toiseen tarjouskilpailutyyppiin kuuluivat laitteistojen toimitusta koskevat tarjouskilpailut, joita järjestettiin silloin, kun verkot olivat jo olemassa. Tarjouskilpailun voittajan edellytettiin parantavan verkkoa tarvittavilla laitteistoilla, eli sen piti toimittaa, asentaa ja ottaa laitteistot käyttöön. |
| --- | --- |

(33)

Yleisesti koko maassa käynnistettiin kahdentyyppisiä tarjouskilpailuja. Ensinnäkin käynnistettiin kattavuuden laajentamista koskevia tarjouskilpailuja, mikä tarkoitti sitä, että voittavan yrityksen tehtävänä oli toimittaa (usein rakentaa) toimiva maanpäällinen digitaalinen lähetysverkko. Tarvittaviin tehtäviin kuului verkon suunnittelu ja rakentaminen, signaalin välitys, verkon käyttöönotto ja tarvittavien laitteistojen toimitus. Toiseen tarjouskilpailutyyppiin kuuluivat laitteistojen toimitusta koskevat tarjouskilpailut, joita järjestettiin silloin, kun verkot olivat jo olemassa. Tarjouskilpailun voittajan edellytettiin parantavan verkkoa tarvittavilla laitteistoilla, eli sen piti toimittaa, asentaa ja ottaa laitteistot käyttöön.

| (34) | Useimmissa tarjouskilpailuissa niiden järjestämisestä vastaavat viranomaiset viittaavat nimenomaisesti, tarjouskilpailun kohteen määritelmässä (25), ja/tai epäsuorasti, teknisten eritelmien tai rahoitettavien laitteistojen kuvauksessa (26), maanpäälliseen teknologiaan ja maanpäällisen verkon digitaalitelevisioon. Niissä harvoissa tapauksissa, joissa mainitaan nimenomaisesti satelliittiteknologia, viitataan satelliittisignaalin vastaanottamiseen maanpäällisissä torneissa käytettäviin satelliittilautasiin (27) tai laitteistoihin, joita tarvitaan digitaalisten televisiolähetysten vastaanottamiseen alueella III (28). Hyvin harvat laajennusta koskevat tarjouskilpailut ovat teknologianeutraaleja, eikä niissä suljeta pois muita teknologioita kuin maanpäällisen verkon digitaalitelevisio (29). |
| --- | --- |

(34)

Useimmissa tarjouskilpailuissa niiden järjestämisestä vastaavat viranomaiset viittaavat nimenomaisesti, tarjouskilpailun kohteen määritelmässä (25), ja/tai epäsuorasti, teknisten eritelmien tai rahoitettavien laitteistojen kuvauksessa (26), maanpäälliseen teknologiaan ja maanpäällisen verkon digitaalitelevisioon. Niissä harvoissa tapauksissa, joissa mainitaan nimenomaisesti satelliittiteknologia, viitataan satelliittisignaalin vastaanottamiseen maanpäällisissä torneissa käytettäviin satelliittilautasiin (27) tai laitteistoihin, joita tarvitaan digitaalisten televisiolähetysten vastaanottamiseen alueella III (28). Hyvin harvat laajennusta koskevat tarjouskilpailut ovat teknologianeutraaleja, eikä niissä suljeta pois muita teknologioita kuin maanpäällisen verkon digitaalitelevisio (29).

| (35) | Aluetta II koskevaan laajennukseen investoitiin vuosina 2008–2009 yhteensä lähes 163 miljoonaa euroa keskushallinnon talousarviosta (osittain ministeriön itsehallintoalueille myöntäminä halpakorkoisina lainoina (30)) ja tutkittujen 16 itsehallintoalueen talousarvioista 60 miljoonaa euroa. Lisäksi kunnat rahoittivat laajennusta noin 3,5 miljoonalla eurolla. |
| --- | --- |

(35)

Aluetta II koskevaan laajennukseen investoitiin vuosina 2008–2009 yhteensä lähes 163 miljoonaa euroa keskushallinnon talousarviosta (osittain ministeriön itsehallintoalueille myöntäminä halpakorkoisina lainoina (30)) ja tutkittujen 16 itsehallintoalueen talousarvioista 60 miljoonaa euroa. Lisäksi kunnat rahoittivat laajennusta noin 3,5 miljoonalla eurolla.

| (36) | Toisena vaiheena maanpäällisen verkon digitaalitelevision alueelle II laajentamisen jälkeen osa itsehallintoalueista on järjestänyt vuodesta 2009 alkaen lisätarjouskilpailuja laajennuksen aikana digitalisoitujen ja käyttöönotettujen laitteistojen käytöstä ja ylläpidosta tai tehnyt asiaa koskevia sopimuksia ilman tarjouskilpailuja. Toisin kuin siirtymiseen myönnetty tuki, viimeksi mainitut toimet ovat jatkuvaa tukea. Koska ne koskevat alueelle II asennetun maanpäällisen verkon käyttöä ja ylläpitoa, myöskään kyseiset sopimukset eivät ole teknologianeutraaleja. Käyttöä ja ylläpitoa koskevien tarjouskilpailujen kautta myönnettyjen varojen (jatkuva tuki) kokonaismäärä vuosina 2009–2011 oli vähintään 32,7 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(36)

Toisena vaiheena maanpäällisen verkon digitaalitelevision alueelle II laajentamisen jälkeen osa itsehallintoalueista on järjestänyt vuodesta 2009 alkaen lisätarjouskilpailuja laajennuksen aikana digitalisoitujen ja käyttöönotettujen laitteistojen käytöstä ja ylläpidosta tai tehnyt asiaa koskevia sopimuksia ilman tarjouskilpailuja. Toisin kuin siirtymiseen myönnetty tuki, viimeksi mainitut toimet ovat jatkuvaa tukea. Koska ne koskevat alueelle II asennetun maanpäällisen verkon käyttöä ja ylläpitoa, myöskään kyseiset sopimukset eivät ole teknologianeutraaleja. Käyttöä ja ylläpitoa koskevien tarjouskilpailujen kautta myönnettyjen varojen (jatkuva tuki) kokonaismäärä vuosina 2009–2011 oli vähintään 32,7 miljoonaa euroa.

2.3   MENETTELYN ALOITTAMISEN SYYT

| (37) | Aloituspäätöksessään komissio huomautti ensinnäkin, että edellä kuvattu toimenpide vaikutti täyttävän kaikki SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan kriteerit ja että sitä voitaisiin näin ollen pitää valtiontukena. |
| --- | --- |

(37)

Aloituspäätöksessään komissio huomautti ensinnäkin, että edellä kuvattu toimenpide vaikutti täyttävän kaikki SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan kriteerit ja että sitä voitaisiin näin ollen pitää valtiontukena.

| (38) | Koska televisiolähetysten markkinoilla on erilaisia tasoja, aloituspäätöksessä yksilöitiin seuraavat kolme valtiontuen saajien ryhmää: i) verkko-operaattorit, ii) laitteistotoimittajat, jotka osallistuivat laajennuksessa tarvittavien laitteistojen toimitusta koskeviin tarjouskilpailuihin, ja iii) televisiokanavien lähetystoiminnan harjoittajat. |
| --- | --- |

(38)

Koska televisiolähetysten markkinoilla on erilaisia tasoja, aloituspäätöksessä yksilöitiin seuraavat kolme valtiontuen saajien ryhmää: i) verkko-operaattorit, ii) laitteistotoimittajat, jotka osallistuivat laajennuksessa tarvittavien laitteistojen toimitusta koskeviin tarjouskilpailuihin, ja iii) televisiokanavien lähetystoiminnan harjoittajat.

| (39) | Komission alustavan päätelmän mukaan maanpäällisen digitaalisen lähetysverkon laajentamiseen liittyvien kustannusten rahoittaminen tukiohjelmassa on mahdollisesti tai tosiasiallisesti vääristänyt eri teknologioiden alalla toimivien laitteistotoimittajien välistä kilpailua ja maanpäällisen verkon ja satelliittiverkon välistä kilpailua. |
| --- | --- |

(39)

Komission alustavan päätelmän mukaan maanpäällisen digitaalisen lähetysverkon laajentamiseen liittyvien kustannusten rahoittaminen tukiohjelmassa on mahdollisesti tai tosiasiallisesti vääristänyt eri teknologioiden alalla toimivien laitteistotoimittajien välistä kilpailua ja maanpäällisen verkon ja satelliittiverkon välistä kilpailua.

| (40) | Alustavassa arviossaan komissio katsoi, että toimenpidettä on pidettävä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena, eikä nähnyt mitään perusteita sille, että toimenpide olisi sisämarkkinoille soveltuva, koska yksikään poikkeuksista ei näyttänyt soveltuvan siihen. |
| --- | --- |

(40)

Alustavassa arviossaan komissio katsoi, että toimenpidettä on pidettävä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena, eikä nähnyt mitään perusteita sille, että toimenpide olisi sisämarkkinoille soveltuva, koska yksikään poikkeuksista ei näyttänyt soveltuvan siihen.

| (41) | Tosiseikkoja kuvataan yksityiskohtaisemmin aloituspäätöksessä, jota on pidettävä olennaisena osana tätä päätöstä. |
| --- | --- |

(41)

Tosiseikkoja kuvataan yksityiskohtaisemmin aloituspäätöksessä, jota on pidettävä olennaisena osana tätä päätöstä.

3.   ESPANJAN HUOMAUTUKSET

3.1   YLEISET HUOMAUTUKSET

| (42) | Aloituspäätökseen esittämässään vastineessa Espanja ja itsehallintoalueet ovat esittäneet lukuisia väitteitä (31). Ne jakaantuvat yleisesti ottaen kahteen ryhmään. Ensinnäkin Espanjan viranomaiset väittävät, ettei kyse ole valtiontuesta, sillä palvelu on yleishyödyllinen taloudellinen palvelu, joten toimenpide ei ole valtiontukea, koska se kuuluu yleisradiotoimintaa koskevaan julkiseen palveluun. Toimenpiteestä ei myöskään synny etua. Toiseksi, vaikka kyseessä olisikin valtiontuki, se olisi sisämarkkinoille soveltuva SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan tai 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla, koska a) analoginen verkko oli jo olemassa ja tehokkuusnäkökulmasta olemassa olevan infrastruktuurin pelkkä parantaminen olisi edullisempaa kuin uuteen verkkoon siirtyminen, b) vain maanpäällisen verkon digitaalitelevision teknologia täyttäisi vaadittavat laatukriteerit ja koska c) tarjouskilpailut olivat teknologianeutraaleja ja muut verkko-operaattorit olisivat voineet osallistua niihin. Nämä väitteet esitetään tiivistetysti jäljempänä. |
| --- | --- |

(42)

Aloituspäätökseen esittämässään vastineessa Espanja ja itsehallintoalueet ovat esittäneet lukuisia väitteitä (31). Ne jakaantuvat yleisesti ottaen kahteen ryhmään. Ensinnäkin Espanjan viranomaiset väittävät, ettei kyse ole valtiontuesta, sillä palvelu on yleishyödyllinen taloudellinen palvelu, joten toimenpide ei ole valtiontukea, koska se kuuluu yleisradiotoimintaa koskevaan julkiseen palveluun. Toimenpiteestä ei myöskään synny etua. Toiseksi, vaikka kyseessä olisikin valtiontuki, se olisi sisämarkkinoille soveltuva SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan tai 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla, koska a) analoginen verkko oli jo olemassa ja tehokkuusnäkökulmasta olemassa olevan infrastruktuurin pelkkä parantaminen olisi edullisempaa kuin uuteen verkkoon siirtyminen, b) vain maanpäällisen verkon digitaalitelevision teknologia täyttäisi vaadittavat laatukriteerit ja koska c) tarjouskilpailut olivat teknologianeutraaleja ja muut verkko-operaattorit olisivat voineet osallistua niihin. Nämä väitteet esitetään tiivistetysti jäljempänä.

3.2   KYSEESSÄ EI OLE VALTIONTUKI

3.2.1   Yleishyödyllinen taloudellinen palvelu

| (43) | Espanjan viranomaisten mukaan verkko-operaattorit tarjoavat Altmark-tuomiossa (32) tarkoitettua yleishyödyllistä taloudellista palvelua. Koska itsehallintoalueet vastaavat kattavuuden laajentamiseksi toteutettavista toimista, Altmark-tuomion sovellettavuutta on kuitenkin tarkasteltava tapauskohtaisesti, ja itsehallintoalueiden tehtävä on osoittaa, että Altmark-tuomiossa määritellyt edellytykset olivat täyttyneet. Kaikkein seikkaperäisimmät perustelut esitti Baskimaa, joka suoritti digitalisoinnin julkisen yrityksen, Itelazpi S.A:n, jäljempänä ’Itelazpi’, välityksellä. |
| --- | --- |

(43)

Espanjan viranomaisten mukaan verkko-operaattorit tarjoavat Altmark-tuomiossa (32) tarkoitettua yleishyödyllistä taloudellista palvelua. Koska itsehallintoalueet vastaavat kattavuuden laajentamiseksi toteutettavista toimista, Altmark-tuomion sovellettavuutta on kuitenkin tarkasteltava tapauskohtaisesti, ja itsehallintoalueiden tehtävä on osoittaa, että Altmark-tuomiossa määritellyt edellytykset olivat täyttyneet. Kaikkein seikkaperäisimmät perustelut esitti Baskimaa, joka suoritti digitalisoinnin julkisen yrityksen, Itelazpi S.A:n, jäljempänä ’Itelazpi’, välityksellä.

3.2.2   Ei etua

| (44) | Laitteistotoimittajien osalta Espanjan näkemyksen mukaan se, että ne voittivat tarjouskilpailut laitteistojen toimittamisesta, esti valikoivan edun olemassaolon. |
| --- | --- |

(44)

Laitteistotoimittajien osalta Espanjan näkemyksen mukaan se, että ne voittivat tarjouskilpailut laitteistojen toimittamisesta, esti valikoivan edun olemassaolon.

| (45) | Kun tarkastellaan verkko-operaattoreita, vaikka Abertis on suurin operaattori alueella I ja omistaa 29 prosenttia alueella II sijaitsevista laitoksista, joihin tehtiin parannuksia, se ei käytä verkkoa alueella II. Abertis ei siten hyötyisi toimenpiteestä verkko-operaattorina. |
| --- | --- |

(45)

Kun tarkastellaan verkko-operaattoreita, vaikka Abertis on suurin operaattori alueella I ja omistaa 29 prosenttia alueella II sijaitsevista laitoksista, joihin tehtiin parannuksia, se ei käytä verkkoa alueella II. Abertis ei siten hyötyisi toimenpiteestä verkko-operaattorina.

| (46) | Verkon käytöstä vastaavat sen sijaan muutamat alueelliset operaattorit, itsehallintoalueet tai kunnat, jotka vain vuokraavat Abertisin tiloja ja laitoksia. Itsehallintoalueet ja kunnat eivät kilpaile muiden verkko-operaattoreiden kanssa eivätkä siten saa kilpailuetua. Ne eivät myöskään saa toiminnastaan tuloja, koska lähetystoiminnan harjoittajat eivät maksa lähetyspalvelujen tarjoamisesta alueella II. |
| --- | --- |

(46)

Verkon käytöstä vastaavat sen sijaan muutamat alueelliset operaattorit, itsehallintoalueet tai kunnat, jotka vain vuokraavat Abertisin tiloja ja laitoksia. Itsehallintoalueet ja kunnat eivät kilpaile muiden verkko-operaattoreiden kanssa eivätkä siten saa kilpailuetua. Ne eivät myöskään saa toiminnastaan tuloja, koska lähetystoiminnan harjoittajat eivät maksa lähetyspalvelujen tarjoamisesta alueella II.

| (47) | Maanpäällisen verkon digitaalitelevision lähetystoiminnan harjoittajista Espanja toteaa, että tutkittujen toimenpiteiden vaikutus lähetystoiminnan harjoittajiin on lähes olematon. Toimenpiteet eivät lisänneet lähetystoiminnan harjoittajien katsojamääriä verrattuna ajankohtaan, jona ohjelmat lähetettiin analogisesti, koska laajennetun kattavuuden kohteena olevat 2,5 prosenttia väestöstä vastaanottivat jo analogisia maanpäällisen verkon televisiolähetyksiä. Toimenpiteillä ei näin ollen ole vaikutusta kyseisten yritysten liiketoimintaan. |
| --- | --- |

(47)

Maanpäällisen verkon digitaalitelevision lähetystoiminnan harjoittajista Espanja toteaa, että tutkittujen toimenpiteiden vaikutus lähetystoiminnan harjoittajiin on lähes olematon. Toimenpiteet eivät lisänneet lähetystoiminnan harjoittajien katsojamääriä verrattuna ajankohtaan, jona ohjelmat lähetettiin analogisesti, koska laajennetun kattavuuden kohteena olevat 2,5 prosenttia väestöstä vastaanottivat jo analogisia maanpäällisen verkon televisiolähetyksiä. Toimenpiteillä ei näin ollen ole vaikutusta kyseisten yritysten liiketoimintaan.

3.3   SISÄMARKKINOILLE SOVELTUVUUS 106 ARTIKLAN 2 KOHDAN JA 107 ARTIKLAN 3 KOHDAN C ALAKOHDAN PERUSTEELLA

| (48) | Baskimaan viranomaiset väittävät, että Itelazpille myönnetty valtiontuki soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 106 artiklan nojalla. Ne katsovat tältä osin, että toimenpide täyttää kaikki edellytykset, jotka asetettiin EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan määräysten soveltamisesta tietyille yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tuottaville yrityksille korvauksena julkisista palveluista myönnettävään valtiontukeen 28 päivänä marraskuuta 2005 tehdyssä komission päätöksessä, jäljempänä ’86 artiklan 2 kohtaa koskeva päätös’ (33). |
| --- | --- |

(48)

Baskimaan viranomaiset väittävät, että Itelazpille myönnetty valtiontuki soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 106 artiklan nojalla. Ne katsovat tältä osin, että toimenpide täyttää kaikki edellytykset, jotka asetettiin EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan määräysten soveltamisesta tietyille yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tuottaville yrityksille korvauksena julkisista palveluista myönnettävään valtiontukeen 28 päivänä marraskuuta 2005 tehdyssä komission päätöksessä, jäljempänä ’86 artiklan 2 kohtaa koskeva päätös’ (33).

| (49) | Mikäli komissio päättää, että maanpäällisen verkon digitaalitelevisioon alueella II liittyvät Espanjan viranomaisten toimenpiteet ovat valtiontukea ja etteivät ne ole sisämarkkinoille soveltuvia SEUT-sopimuksen 106 artiklan nojalla, Espanja väittää, että toimenpiteet ovat sisämarkkinoille soveltuvia siltä osin kuin niiden tarkoituksena on varmistaa yhteisön edun mukaisen tavoitteen saavuttaminen (digitaalisiin lähetyksiin siirtyminen). Niihin sovellettaisiin näin ollen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrättyä poikkeusta. |
| --- | --- |

(49)

Mikäli komissio päättää, että maanpäällisen verkon digitaalitelevisioon alueella II liittyvät Espanjan viranomaisten toimenpiteet ovat valtiontukea ja etteivät ne ole sisämarkkinoille soveltuvia SEUT-sopimuksen 106 artiklan nojalla, Espanja väittää, että toimenpiteet ovat sisämarkkinoille soveltuvia siltä osin kuin niiden tarkoituksena on varmistaa yhteisön edun mukaisen tavoitteen saavuttaminen (digitaalisiin lähetyksiin siirtyminen). Niihin sovellettaisiin näin ollen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrättyä poikkeusta.

3.3.1   Tehokkuutta koskevat perustelut

| (50) | Espanjan mukaan kansallisella tasolla laaditut kansallinen tekninen suunnitelma ja siirtymissuunnitelma eivät ole kattavuuden laajentamista koskevia suunnitelmia, koska niissä viitataan vain alueella I tapahtuvaan siirtymiseen. Suunnitelmissa ei siten rajoiteta kattavuuden laajentamisessa käytettävissä olevia teknologiavaihtoehtoja. Puitesopimuksilla toisaalta ei ole samaa sääntelyasemaa kuin mainituilla suunnitelmilla, ja ne perustuvat keskus- ja alueviranomaisten välisiin sopimuksiin. Espanjan mukaan puitesopimuksissa ei myöskään suljeta pois satelliittiteknologian ja muiden teknologioiden käyttöä. Kattavuuden laajentamisen ja teknologian valinnan tekivät joka tapauksessa itsehallintoalueet, yleensä tarjouskilpailumenettelyllä. Yksi tällainen tarjouskilpailu — joka järjestettiin Castilla y Leonissa — oli teknologianeutraali. Pelkästään se seikka, että tällainen tarjouskilpailu järjestettiin, osoittaa, etteivät keskusviranomaiset määränneet itsehallintoalueita käyttämään maanpäällisen verkon teknologiaa. |
| --- | --- |

(50)

Espanjan mukaan kansallisella tasolla laaditut kansallinen tekninen suunnitelma ja siirtymissuunnitelma eivät ole kattavuuden laajentamista koskevia suunnitelmia, koska niissä viitataan vain alueella I tapahtuvaan siirtymiseen. Suunnitelmissa ei siten rajoiteta kattavuuden laajentamisessa käytettävissä olevia teknologiavaihtoehtoja. Puitesopimuksilla toisaalta ei ole samaa sääntelyasemaa kuin mainituilla suunnitelmilla, ja ne perustuvat keskus- ja alueviranomaisten välisiin sopimuksiin. Espanjan mukaan puitesopimuksissa ei myöskään suljeta pois satelliittiteknologian ja muiden teknologioiden käyttöä. Kattavuuden laajentamisen ja teknologian valinnan tekivät joka tapauksessa itsehallintoalueet, yleensä tarjouskilpailumenettelyllä. Yksi tällainen tarjouskilpailu — joka järjestettiin Castilla y Leonissa — oli teknologianeutraali. Pelkästään se seikka, että tällainen tarjouskilpailu järjestettiin, osoittaa, etteivät keskusviranomaiset määränneet itsehallintoalueita käyttämään maanpäällisen verkon teknologiaa.

| (51) | Vaikka eräissä muilla alueilla järjestetyissä tarjouskilpailuissa viitataankin maanpäällisen verkon teknologian tiettyihin teknisiin osatekijöihin, tämä selittyy sillä, että maanpäälliset lähetykset edellyttävät tiettyjä osatekijöitä, joita satelliittilähetykset eivät vaadi. Niiden sisällyttäminen oli siten tarpeen, jottei maanpäällisiä ratkaisuja suljettaisi tarjouskilpailujen ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(51)

Vaikka eräissä muilla alueilla järjestetyissä tarjouskilpailuissa viitataankin maanpäällisen verkon teknologian tiettyihin teknisiin osatekijöihin, tämä selittyy sillä, että maanpäälliset lähetykset edellyttävät tiettyjä osatekijöitä, joita satelliittilähetykset eivät vaadi. Niiden sisällyttäminen oli siten tarpeen, jottei maanpäällisiä ratkaisuja suljettaisi tarjouskilpailujen ulkopuolelle.

| (52) | Espanjan viranomaiset viittaavat myös tutkimukseen, jossa tarkasteltiin mahdollisuutta tarjota maanpäällisen verkon digitaalitelevision yleispalvelua eri teknologioiden avulla (maanpäällisen verkon digitaalitelevisio ja satelliitti). Ministeriö teki tutkimuksen heinäkuussa 2007, eli ennen kuin se ehdotti maanpäällisen verkon digitaalitelevision kattavuuden laajentamisen rahoittamista. Vaikka viranomaiset myöntävät, että tutkimus oli vain sisäinen asiakirja, jota ei myöhemmin käytetty, ne kuitenkin korostavat, että tutkimuksessa otettiin huomioon realistiset kustannukset, joita aiheutuu käytettäessä joko maanpäällisen verkon digitaalitelevisiota tai satelliittilähetyksiä. Tutkimuksen päätelmänä oli, ettei ole mahdollista määrittää etukäteen, kumpi teknologia on tehokkaampi tai edullisempi televisiosignaalin kattavuuden laajentamisessa. Valinta olisi sen sijaan tehtävä aluekohtaisesti, mieluiten käyttämällä kyseisten itsehallintoalueiden tekemiä tutkimuksia, joissa analysoidaan pinnanmuodostuksen, väestön alueellisen jakautumisen ja olemassa olevan infrastruktuurin kunnon kaltaisia tekijöitä. |
| --- | --- |

(52)

Espanjan viranomaiset viittaavat myös tutkimukseen, jossa tarkasteltiin mahdollisuutta tarjota maanpäällisen verkon digitaalitelevision yleispalvelua eri teknologioiden avulla (maanpäällisen verkon digitaalitelevisio ja satelliitti). Ministeriö teki tutkimuksen heinäkuussa 2007, eli ennen kuin se ehdotti maanpäällisen verkon digitaalitelevision kattavuuden laajentamisen rahoittamista. Vaikka viranomaiset myöntävät, että tutkimus oli vain sisäinen asiakirja, jota ei myöhemmin käytetty, ne kuitenkin korostavat, että tutkimuksessa otettiin huomioon realistiset kustannukset, joita aiheutuu käytettäessä joko maanpäällisen verkon digitaalitelevisiota tai satelliittilähetyksiä. Tutkimuksen päätelmänä oli, ettei ole mahdollista määrittää etukäteen, kumpi teknologia on tehokkaampi tai edullisempi televisiosignaalin kattavuuden laajentamisessa. Valinta olisi sen sijaan tehtävä aluekohtaisesti, mieluiten käyttämällä kyseisten itsehallintoalueiden tekemiä tutkimuksia, joissa analysoidaan pinnanmuodostuksen, väestön alueellisen jakautumisen ja olemassa olevan infrastruktuurin kunnon kaltaisia tekijöitä.

3.3.2   Laatuvaatimukset

| (53) | Tässä yhteydessä on esitetty kaksi laatua koskevaa väitettä. Ensinnäkin tähän saakka maksuttomia maanpäällisen verkon digitaalitelevision kanavia ei ole ollut saatavilla satelliittilähetysten välityksellä kyseisellä alueella. Siirtyminen satelliittiverkkoon merkitsisi siten sitä, että asiakkaiden olisi maksettava palvelusta. |
| --- | --- |

(53)

Tässä yhteydessä on esitetty kaksi laatua koskevaa väitettä. Ensinnäkin tähän saakka maksuttomia maanpäällisen verkon digitaalitelevision kanavia ei ole ollut saatavilla satelliittilähetysten välityksellä kyseisellä alueella. Siirtyminen satelliittiverkkoon merkitsisi siten sitä, että asiakkaiden olisi maksettava palvelusta.

| (54) | Toiseksi kansallisten kanavien lisäksi on lähetettävä myös paikallisia kanavia. Maanpäällisen verkon digitaalitelevisioteknologia mahdollistaa sen, että kullakin maantieteellisellä alueella voidaan vastaanottaa kyseiselle alueelle tarkoitettuja kanavia. Alueellisten ja paikallisten kanavien perusteella maanpäällisen verkon televisiolähetyksille osoitetaan koko Espanjassa yhteensä 1 380 taajuutta. Tässä yhteydessä ei ole tarvetta teknisille rajoituksille, ja lähetykset kohdistetaan vain kunkin kanavan kohdealueelle. Espanjan mukaan tämä olisi mahdotonta satelliittiverkoissa, koska ne eivät mahdollista maantieteellistä rajaamista ja niissä olisi siksi käytettävä monimutkaista ehdollisen pääsyn järjestelmää. Tämä lisäisi entisestään satelliittilähetysten kustannuksia, eivätkä lähetystoiminnan harjoittajat olisi valmiita antamaan pääsyä kanavilleen, ellei ole varmaa, että rajaaminen on mahdollista. |
| --- | --- |

(54)

Toiseksi kansallisten kanavien lisäksi on lähetettävä myös paikallisia kanavia. Maanpäällisen verkon digitaalitelevisioteknologia mahdollistaa sen, että kullakin maantieteellisellä alueella voidaan vastaanottaa kyseiselle alueelle tarkoitettuja kanavia. Alueellisten ja paikallisten kanavien perusteella maanpäällisen verkon televisiolähetyksille osoitetaan koko Espanjassa yhteensä 1 380 taajuutta. Tässä yhteydessä ei ole tarvetta teknisille rajoituksille, ja lähetykset kohdistetaan vain kunkin kanavan kohdealueelle. Espanjan mukaan tämä olisi mahdotonta satelliittiverkoissa, koska ne eivät mahdollista maantieteellistä rajaamista ja niissä olisi siksi käytettävä monimutkaista ehdollisen pääsyn järjestelmää. Tämä lisäisi entisestään satelliittilähetysten kustannuksia, eivätkä lähetystoiminnan harjoittajat olisi valmiita antamaan pääsyä kanavilleen, ellei ole varmaa, että rajaaminen on mahdollista.

3.3.3   Teknologianeutraalius

| (55) | Espanjan mukaan keskus- ja alueviranomaisten välisissä kahdenvälisissä sopimuksissa ei määrätty tietystä digitalisointiteknologiasta. Niissä pelkästään vahvistettiin itsehallintoalueille siirrettävät varat digitalisoinnin kustannusten mukaisesti, joiden laskennassa käytettiin perusteena tehokasta vertailuteknologiaa eli maanpäällisen verkon digitaalitelevisiota. Tältä osin olisi otettava Espanjan mukaan huomioon, että laajennuksen toteutusajankohtana maanpäällisen verkon analogiset televisiolähetykset tavoittivat 98,5 prosenttia Espanjan kotitalouksista. |
| --- | --- |

(55)

Espanjan mukaan keskus- ja alueviranomaisten välisissä kahdenvälisissä sopimuksissa ei määrätty tietystä digitalisointiteknologiasta. Niissä pelkästään vahvistettiin itsehallintoalueille siirrettävät varat digitalisoinnin kustannusten mukaisesti, joiden laskennassa käytettiin perusteena tehokasta vertailuteknologiaa eli maanpäällisen verkon digitaalitelevisiota. Tältä osin olisi otettava Espanjan mukaan huomioon, että laajennuksen toteutusajankohtana maanpäällisen verkon analogiset televisiolähetykset tavoittivat 98,5 prosenttia Espanjan kotitalouksista.

| (56) | Aloituspäätöksessä mainitusta Cantabriassa järjestetystä tarjouskilpailusta Espanjan viranomaiset korostavat, että Astran voittama tarjouskilpailu koski sekä aluetta II että III eli oli tarkoitettu digitaalitelevision tarjoamiseen koko Cantabriassa. Tällä on niiden mukaan kahtalainen vaikutus asian arviointiin. |
| --- | --- |

(56)

Aloituspäätöksessä mainitusta Cantabriassa järjestetystä tarjouskilpailusta Espanjan viranomaiset korostavat, että Astran voittama tarjouskilpailu koski sekä aluetta II että III eli oli tarkoitettu digitaalitelevision tarjoamiseen koko Cantabriassa. Tällä on niiden mukaan kahtalainen vaikutus asian arviointiin.

| (57) | Ensinnäkin Cantabrian hanke epäonnistui, kun sen jälkeen, kun sopimus oli myönnetty Astralle, osa tärkeimmistä lähetystoiminnan harjoittajista ilmoitti Astralle ja Cantabrian hallitukselle, etteivät ne sallisi sisältöjensä lähettämistä satelliitin kautta. Tämän seurauksena suunnitelman tavoite ei ollut enää helposti saavutettavissa. Toiseksi pääsyy sopimuksen irtianomiseen oli keskushallinnon päätös varmistaa satelliittilähetysten kattavuus koko alueella III eikä päätös myöntää keskushallinnon rahoitusta kattavuuden laajentamiseen alueella II. Lisäksi sopimus irtisanottiin marraskuussa 2008, koska tuolloin oli selvää, ettei Astra pystyisi noudattamaan velvoitteitaan. Astra ei etenkään ryhtynyt tarvittaviin töihin ajoissa eikä saanut maksuttomilta lähetystoiminnan harjoittajilta lupia lähettää niiden kanavia. |
| --- | --- |

(57)

Ensinnäkin Cantabrian hanke epäonnistui, kun sen jälkeen, kun sopimus oli myönnetty Astralle, osa tärkeimmistä lähetystoiminnan harjoittajista ilmoitti Astralle ja Cantabrian hallitukselle, etteivät ne sallisi sisältöjensä lähettämistä satelliitin kautta. Tämän seurauksena suunnitelman tavoite ei ollut enää helposti saavutettavissa. Toiseksi pääsyy sopimuksen irtianomiseen oli keskushallinnon päätös varmistaa satelliittilähetysten kattavuus koko alueella III eikä päätös myöntää keskushallinnon rahoitusta kattavuuden laajentamiseen alueella II. Lisäksi sopimus irtisanottiin marraskuussa 2008, koska tuolloin oli selvää, ettei Astra pystyisi noudattamaan velvoitteitaan. Astra ei etenkään ryhtynyt tarvittaviin töihin ajoissa eikä saanut maksuttomilta lähetystoiminnan harjoittajilta lupia lähettää niiden kanavia.

| (58) | Tämän päätöksen yhteydessä Cantabrian hanke on merkityksellinen vain siltä osin kuin satelliittiverkkoa voidaan pitää perusteltuna vaihtoehtona maanpäälliselle verkolle. Tässä suhteessa edellä esitetyt väitteet eivät ole olennaisia. Valitessaan satelliittiverkon alueelle III Espanjan viranomaiset hyväksyivät kansallisen suunnitelman ja antoivat erityissääntelyn, jossa lähetystoiminnan harjoittajien edellytettiin yhteensovittavan toimiaan ja valitsevan yhden yhteisen satelliittiverkon tarjoajan. Samantapaista mekanismia olisi voitu soveltaa myös alueeseen II. Sopimuksen irtisanomiselle esitetyt syyt eivät kyseenalaista mitenkään sitä, että satelliittiteknologia voi olla perusteltu vaihtoehto televisiosignaalien lähettämiseen alueella II. Lisäksi Espanjan kansallinen tuomioistuin on osoittanut ne virheellisiksi. |
| --- | --- |

(58)

Tämän päätöksen yhteydessä Cantabrian hanke on merkityksellinen vain siltä osin kuin satelliittiverkkoa voidaan pitää perusteltuna vaihtoehtona maanpäälliselle verkolle. Tässä suhteessa edellä esitetyt väitteet eivät ole olennaisia. Valitessaan satelliittiverkon alueelle III Espanjan viranomaiset hyväksyivät kansallisen suunnitelman ja antoivat erityissääntelyn, jossa lähetystoiminnan harjoittajien edellytettiin yhteensovittavan toimiaan ja valitsevan yhden yhteisen satelliittiverkon tarjoajan. Samantapaista mekanismia olisi voitu soveltaa myös alueeseen II. Sopimuksen irtisanomiselle esitetyt syyt eivät kyseenalaista mitenkään sitä, että satelliittiteknologia voi olla perusteltu vaihtoehto televisiosignaalien lähettämiseen alueella II. Lisäksi Espanjan kansallinen tuomioistuin on osoittanut ne virheellisiksi.

3.3.4   Kilpailu ja kauppa eivät vääristy

| (59) | Verkko-operaattoreiden välisestä kilpailusta Espanja esittää näkemyksen, jonka mukaan maanpäällisen verkon televisio ja satelliittitelevisio muodostavat kahdet täysin erilliset markkinat ja etteivät tutkitut toimenpiteet siten vääristäneet kilpailua asianomaisilla markkinoilla. Espanjan mukaan tutkitut toimenpiteet eivät vaikuta unionin sisämarkkinoihin, koska niiden kohteena ovat rajallisen maantieteellisen alueen asukkaat. Koska kyseessä ovat paikalliset palvelut, toimenpide ei ole omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(59)

Verkko-operaattoreiden välisestä kilpailusta Espanja esittää näkemyksen, jonka mukaan maanpäällisen verkon televisio ja satelliittitelevisio muodostavat kahdet täysin erilliset markkinat ja etteivät tutkitut toimenpiteet siten vääristäneet kilpailua asianomaisilla markkinoilla. Espanjan mukaan tutkitut toimenpiteet eivät vaikuta unionin sisämarkkinoihin, koska niiden kohteena ovat rajallisen maantieteellisen alueen asukkaat. Koska kyseessä ovat paikalliset palvelut, toimenpide ei ole omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

3.4   VÄHÄMERKITYKSISTÄ TUKEA KOSKEVAN SÄÄNNÖN SOVELLETTAVUUS

| (60) | Espanjan viranomaiset katsovat myös, että huomattavaan osaan rahoituksesta voidaan soveltaa vähämerkityksestä tuesta annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1998/2006 (34) käyttöön otettua vähämerkityksistä tukea koskevaa sääntöä. Laitteistot ostettiin erikseen kullakin itsehallintoalueella tai kussakin kunnassa, joten vähämerkityksistä tukea koskevia säännöksiä olisi arvioitava tällä tasolla. Koska näissä tapauksissa maksettu tarkka summa on tiedossa, kuten hankitut tavarat ja palvelutkin, tuki oli riittävän läpinäkyvää, jotta vähämerkityksistä tukea koskevia raja-arvoja voidaan soveltaa. |
| --- | --- |

(60)

Espanjan viranomaiset katsovat myös, että huomattavaan osaan rahoituksesta voidaan soveltaa vähämerkityksestä tuesta annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1998/2006 (34) käyttöön otettua vähämerkityksistä tukea koskevaa sääntöä. Laitteistot ostettiin erikseen kullakin itsehallintoalueella tai kussakin kunnassa, joten vähämerkityksistä tukea koskevia säännöksiä olisi arvioitava tällä tasolla. Koska näissä tapauksissa maksettu tarkka summa on tiedossa, kuten hankitut tavarat ja palvelutkin, tuki oli riittävän läpinäkyvää, jotta vähämerkityksistä tukea koskevia raja-arvoja voidaan soveltaa.

3.5   JATKUVA VALTIONTUKI

| (61) | Lähetyskeskusten käytöstä ja ylläpidosta Espanjan keskusviranomaiset katsovat, etteivät ministeriön osittain rahoittamat toimet kattavuuden laajentamiseksi koske niitä. Ministeriöllä ei ole toimivaltaa vaatia kuntia tai itsehallintoalueita jatkamaan keskusten käyttöä ja ylläpitoa kattavuuden laajentamista koskevissa tarjouspyynnöissä määritellyn ajanjakson jälkeen. Siten ei voida sulkea täysin pois sitä, että joidenkin lähetyskeskusten käyttö ja ylläpito saattavat keskeytyä kuntien talousarvioleikkausten vuoksi. Keskusviranomaiset arvioivat alustavasti käytön ja ylläpidon vuosikustannuksiksi 10 prosenttia alkuinvestoinnista. Tutkinnan aikana useat itsehallintoalueet toimittivat yksityiskohtaisempia tietoja varoista, jotka on käytetty maanpäällisen digitaalisen lähetysverkon käyttöön ja ylläpitoon alueella II. |
| --- | --- |

(61)

Lähetyskeskusten käytöstä ja ylläpidosta Espanjan keskusviranomaiset katsovat, etteivät ministeriön osittain rahoittamat toimet kattavuuden laajentamiseksi koske niitä. Ministeriöllä ei ole toimivaltaa vaatia kuntia tai itsehallintoalueita jatkamaan keskusten käyttöä ja ylläpitoa kattavuuden laajentamista koskevissa tarjouspyynnöissä määritellyn ajanjakson jälkeen. Siten ei voida sulkea täysin pois sitä, että joidenkin lähetyskeskusten käyttö ja ylläpito saattavat keskeytyä kuntien talousarvioleikkausten vuoksi. Keskusviranomaiset arvioivat alustavasti käytön ja ylläpidon vuosikustannuksiksi 10 prosenttia alkuinvestoinnista. Tutkinnan aikana useat itsehallintoalueet toimittivat yksityiskohtaisempia tietoja varoista, jotka on käytetty maanpäällisen digitaalisen lähetysverkon käyttöön ja ylläpitoon alueella II.

4.   ASIANOMAISTEN KOLMANSIEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET

4.1   ASTRA

4.1.1   Yleiset huomautukset

| (62) | Astra toistaa aiemman kantansa, jonka mukaan maanpäällisen verkon digitaalitelevisioon siirtymiseen johtaneet toimenpiteet muodostivat yhteen sovitetun suunnitelman, joka laadittiin keskushallinnon tasolla ja jonka alueviranomaiset toteuttivat. Vaikka katsottaisiin, että kattavuuden laajentamiseen tarkoitettu valtiontuki suunniteltiin, järjestettiin ja toteutettiin aluetasolla, Astra katsoo sen olevan sääntöjenvastaista ja sisämarkkinoille soveltumatonta tukea. |
| --- | --- |

(62)

Astra toistaa aiemman kantansa, jonka mukaan maanpäällisen verkon digitaalitelevisioon siirtymiseen johtaneet toimenpiteet muodostivat yhteen sovitetun suunnitelman, joka laadittiin keskushallinnon tasolla ja jonka alueviranomaiset toteuttivat. Vaikka katsottaisiin, että kattavuuden laajentamiseen tarkoitettu valtiontuki suunniteltiin, järjestettiin ja toteutettiin aluetasolla, Astra katsoo sen olevan sääntöjenvastaista ja sisämarkkinoille soveltumatonta tukea.

| (63) | Cantabriassa järjestetystä tarjouskilpailusta Astra toteaa, että toisin kuin Espanja väittää, Cantabrian viranomaisten velvollisuutena oli saada lähetystoiminnan harjoittajilta luvat, jotta niiden kanavia voidaan tarjota satelliittiverkossa. Lisäksi, vaikka lähetystoiminnan harjoittajat lähettivät kirjeet maaliskuussa 2008, Cantabrian viranomaiset tarjosivat muille itsehallintoalueille vaihtoehtoa, jonka ne olivat valinneet heinäkuussa 2008. |
| --- | --- |

(63)

Cantabriassa järjestetystä tarjouskilpailusta Astra toteaa, että toisin kuin Espanja väittää, Cantabrian viranomaisten velvollisuutena oli saada lähetystoiminnan harjoittajilta luvat, jotta niiden kanavia voidaan tarjota satelliittiverkossa. Lisäksi, vaikka lähetystoiminnan harjoittajat lähettivät kirjeet maaliskuussa 2008, Cantabrian viranomaiset tarjosivat muille itsehallintoalueille vaihtoehtoa, jonka ne olivat valinneet heinäkuussa 2008.

4.1.2   Valtiontuen olemassaolo

| (64) | Verkko-operaattorien ja erityisesti Abertisin saamasta edusta Astra huomauttaa, että laitteistotoimittajana Abertisille myönnettiin noin [...] (35) tarjouskilpailuista, jotka koskivat kattavuuden laajentamisen piiriin kuuluvilla alueilla sijaitsevien maanpäällisten laitosten digitalisointia. Koska Abertis on verkko-operaattori, verkon digitalisointi suosii sen lähetystoiminnan harjoittajille suunnattua kaupallista tarjontaa, koska maanpäällinen digitaalinen lähetysverkko tavoittaa nyt lähes 100 prosenttia väestöstä ilman lisäkustannuksia verrattuna niihin 96/98 prosenttiin, jotka maanpäällisen verkon digitaalitelevisiolähetykset olisivat tavoittaneet ilman riidanalaista toimenpidettä. Lisäksi Abertis hyötyy Astran mukaan siitä, että Astra suurimpana kilpailevana ja vaihtoehtoisena verkko-operaattorina ei saisi jalansijaa Espanjan markkinoilla tarjoamalla palvelujaan alueella II. |
| --- | --- |

(64)

Verkko-operaattorien ja erityisesti Abertisin saamasta edusta Astra huomauttaa, että laitteistotoimittajana Abertisille myönnettiin noin [...] (35) tarjouskilpailuista, jotka koskivat kattavuuden laajentamisen piiriin kuuluvilla alueilla sijaitsevien maanpäällisten laitosten digitalisointia. Koska Abertis on verkko-operaattori, verkon digitalisointi suosii sen lähetystoiminnan harjoittajille suunnattua kaupallista tarjontaa, koska maanpäällinen digitaalinen lähetysverkko tavoittaa nyt lähes 100 prosenttia väestöstä ilman lisäkustannuksia verrattuna niihin 96/98 prosenttiin, jotka maanpäällisen verkon digitaalitelevisiolähetykset olisivat tavoittaneet ilman riidanalaista toimenpidettä. Lisäksi Abertis hyötyy Astran mukaan siitä, että Astra suurimpana kilpailevana ja vaihtoehtoisena verkko-operaattorina ei saisi jalansijaa Espanjan markkinoilla tarjoamalla palvelujaan alueella II.

| (65) | Astran mukaan Abertis sai toimenpiteiden seurauksena muitakin etuja. Ensinnäkin huomattava osa Abertisin maanpäällisistä laitoksista, joiden toimintaa Abertis myös itse hoitaa, on hyötynyt Espanjan viranomaisten tutkittujen toimenpiteiden yhteydessä myöntämästä rahoituksesta. Tämä pätee erityisesti laitoksiin, jotka sijaitsevat alueella, jolla RTVE (julkinen lähetystoiminnan harjoittaja) on velvollinen tarjoamaan signaaliaan mutta jolla yksityisillä lähetystoiminnan harjoittajilla ei ole tällaista velvoitetta (noin 2,5 prosenttia väestöstä). Toiseksi Astra väittää, että Abertis hyötyi välillisesti valtiontuesta liitännäismarkkinoilla, kuten siirtomarkkinoilla. Lisäksi kantelija huomauttaa, että tutkittu toimenpide johtaa kilpailun vääristymiseen alueella III (36). |
| --- | --- |

(65)

Astran mukaan Abertis sai toimenpiteiden seurauksena muitakin etuja. Ensinnäkin huomattava osa Abertisin maanpäällisistä laitoksista, joiden toimintaa Abertis myös itse hoitaa, on hyötynyt Espanjan viranomaisten tutkittujen toimenpiteiden yhteydessä myöntämästä rahoituksesta. Tämä pätee erityisesti laitoksiin, jotka sijaitsevat alueella, jolla RTVE (julkinen lähetystoiminnan harjoittaja) on velvollinen tarjoamaan signaaliaan mutta jolla yksityisillä lähetystoiminnan harjoittajilla ei ole tällaista velvoitetta (noin 2,5 prosenttia väestöstä). Toiseksi Astra väittää, että Abertis hyötyi välillisesti valtiontuesta liitännäismarkkinoilla, kuten siirtomarkkinoilla. Lisäksi kantelija huomauttaa, että tutkittu toimenpide johtaa kilpailun vääristymiseen alueella III (36).

| (66) | Astra katsoo, että satelliittiverkko ja maanpäällinen verkko ovat osa samoja markkinoita. Kertamaksutelevision ja maksuttoman television välinen jako ei ole sen mukaan merkityksellinen verkkojen välisen kilpailun kannalta. Jo nykyään maanpäällinen verkko ja satelliittiverkko kilpailevat maksullisen television lähettämisestä, koska jo vähintään kaksi kertamaksukanavaa tarjoaa signaaliaan maanpäällisen digitaalisen lähetysverkon kautta ja toinen niistä on saatavilla vain maanpäällisessä digitaalisessa lähetysverkossa. Lisäksi Astran mukaan kaikki lähetystoiminnan harjoittajat, joilla on tällä hetkellä toimilupa, ovat jo hakeneet hallitukselta toimilupaa lähettää sisältöjään maksullisessa muodossa. |
| --- | --- |

(66)

Astra katsoo, että satelliittiverkko ja maanpäällinen verkko ovat osa samoja markkinoita. Kertamaksutelevision ja maksuttoman television välinen jako ei ole sen mukaan merkityksellinen verkkojen välisen kilpailun kannalta. Jo nykyään maanpäällinen verkko ja satelliittiverkko kilpailevat maksullisen television lähettämisestä, koska jo vähintään kaksi kertamaksukanavaa tarjoaa signaaliaan maanpäällisen digitaalisen lähetysverkon kautta ja toinen niistä on saatavilla vain maanpäällisessä digitaalisessa lähetysverkossa. Lisäksi Astran mukaan kaikki lähetystoiminnan harjoittajat, joilla on tällä hetkellä toimilupa, ovat jo hakeneet hallitukselta toimilupaa lähettää sisältöjään maksullisessa muodossa.

| (67) | Astra katsoo, etteivät tutkitut toimenpiteet olleet oikeasuhteisia. Se toteaa, että maanpäällisen verkon digitaalitelevisioon siirtyminen edellytti huomattavia mukautuksia asuinrakennuksissa ja investointeja kaapelointiin. Tukeakseen väitettään, jonka mukaan kattavuuden laajentaminen satelliittiverkon välityksellä ei olisi ollut kalliimpaa kuin maanpäällisen verkon välityksellä, Astra viittasi kantelun mukana toimitettuun, marraskuussa 2008 tehtyyn sisäiseen kustannustutkimukseensa. Tutkimuksessa verrattiin kustannuksia, joita aiheutuu kattavuuden laajentamisesta käyttämällä näitä kahta teknologiaa — maanpäällistä verkkoa ja satelliittiverkkoa. Tutkimuksessa käytetyt olettamat poikkeavat Espanjan ja Abertisin tekemistä tutkimuksista monessa suhteessa, joihin kuuluvat muun muassa satelliittilautasten kustannukset ja tarve hankkia ulkoisia digisovittimia maanpäällisen verkon digitaalitelevisiolähetysten vastaanottamista varten. Tutkimuksessa tehtyjen havaintojen perusteella Astra päättelee, ettei kattavuuden laajentaminen satelliittiverkon välityksellä ollut välttämättä kalliimpaa kuin käyttämällä maanpäällistä teknologiaa. Astra toimitti myös muita asiakirjoja, joiden tarkoituksena oli osoittaa, etteivät näiden kahden teknologian asennus- ja käyttökustannukset eroa toisistaan merkittävästi. |
| --- | --- |

(67)

Astra katsoo, etteivät tutkitut toimenpiteet olleet oikeasuhteisia. Se toteaa, että maanpäällisen verkon digitaalitelevisioon siirtyminen edellytti huomattavia mukautuksia asuinrakennuksissa ja investointeja kaapelointiin. Tukeakseen väitettään, jonka mukaan kattavuuden laajentaminen satelliittiverkon välityksellä ei olisi ollut kalliimpaa kuin maanpäällisen verkon välityksellä, Astra viittasi kantelun mukana toimitettuun, marraskuussa 2008 tehtyyn sisäiseen kustannustutkimukseensa. Tutkimuksessa verrattiin kustannuksia, joita aiheutuu kattavuuden laajentamisesta käyttämällä näitä kahta teknologiaa — maanpäällistä verkkoa ja satelliittiverkkoa. Tutkimuksessa käytetyt olettamat poikkeavat Espanjan ja Abertisin tekemistä tutkimuksista monessa suhteessa, joihin kuuluvat muun muassa satelliittilautasten kustannukset ja tarve hankkia ulkoisia digisovittimia maanpäällisen verkon digitaalitelevisiolähetysten vastaanottamista varten. Tutkimuksessa tehtyjen havaintojen perusteella Astra päättelee, ettei kattavuuden laajentaminen satelliittiverkon välityksellä ollut välttämättä kalliimpaa kuin käyttämällä maanpäällistä teknologiaa. Astra toimitti myös muita asiakirjoja, joiden tarkoituksena oli osoittaa, etteivät näiden kahden teknologian asennus- ja käyttökustannukset eroa toisistaan merkittävästi.

| (68) | Astra väittää myös, ettei satelliittilähetysten ehdollisen pääsyn varmistaminen ole este maksuttomien kanavien lähettämiselle. Ehdollisen pääsyn järjestelmiä käytetään kaikkialla maailmassa, eikä niiden käyttö ole vaikeaa (37). Lisäksi Cantabrian viranomaiset hyväksyivät Cantabriassa ehdolliseen pääsyyn ehdotetun ratkaisun, jossa viranomaiset voivat päättää, mitkä käyttäjät aktivoidaan palvelun vastaanottamista varten. Cantabrian hallitus valvoi siten palvelun alueellista rajaamista. Erityiselle mukauttamiselle ei ollut tältä osin tarvetta. |
| --- | --- |

(68)

Astra väittää myös, ettei satelliittilähetysten ehdollisen pääsyn varmistaminen ole este maksuttomien kanavien lähettämiselle. Ehdollisen pääsyn järjestelmiä käytetään kaikkialla maailmassa, eikä niiden käyttö ole vaikeaa (37). Lisäksi Cantabrian viranomaiset hyväksyivät Cantabriassa ehdolliseen pääsyyn ehdotetun ratkaisun, jossa viranomaiset voivat päättää, mitkä käyttäjät aktivoidaan palvelun vastaanottamista varten. Cantabrian hallitus valvoi siten palvelun alueellista rajaamista. Erityiselle mukauttamiselle ei ollut tältä osin tarvetta.

| (69) | Toimenpiteen asianmukaisuudesta Astra väittää, että mittakaavaetujen ansiosta mitä suurempi maantieteellinen kattavuus on, sitä taloudellisesti houkuttelevampaa satelliittiteknologiasta tulee. Toimenpiteen jakamisesta alueella II yli 600:an paikalliseen ja alueelliseen tarjouskilpailuun satelliittiteknologialle aiheutui jo merkittävä kilpailuhaitta. Vaikka Espanjan hallitus ei olisikaan voinut määrätä tai ehdottaa, että alueiden väliset synergiaedut on otettava huomioon edellytyksenä rahoituksen myöntämiselle, alueet olisivat voineet ottaa tämän mahdollisuuden huomioon varmistaakseen, että ne valitsevat veronmaksajilleen kustannustehokkaimman ratkaisun. Itse asiassa Astra väittää, että alueet yrittivät toimia näin ennen kuin Espanjan keskushallinto puuttui asiaan maanpäällisen teknologian hyväksi. Valittuaan Astran julkisessa tarjouskilpailussa Cantabrian viranomaiset yrittivät aluksi taivutella myös muita alueita valitsemaan satelliittiverkon, koska se olisi vähentänyt entisestään niiden omia kustannuksia. |
| --- | --- |

(69)

Toimenpiteen asianmukaisuudesta Astra väittää, että mittakaavaetujen ansiosta mitä suurempi maantieteellinen kattavuus on, sitä taloudellisesti houkuttelevampaa satelliittiteknologiasta tulee. Toimenpiteen jakamisesta alueella II yli 600:an paikalliseen ja alueelliseen tarjouskilpailuun satelliittiteknologialle aiheutui jo merkittävä kilpailuhaitta. Vaikka Espanjan hallitus ei olisikaan voinut määrätä tai ehdottaa, että alueiden väliset synergiaedut on otettava huomioon edellytyksenä rahoituksen myöntämiselle, alueet olisivat voineet ottaa tämän mahdollisuuden huomioon varmistaakseen, että ne valitsevat veronmaksajilleen kustannustehokkaimman ratkaisun. Itse asiassa Astra väittää, että alueet yrittivät toimia näin ennen kuin Espanjan keskushallinto puuttui asiaan maanpäällisen teknologian hyväksi. Valittuaan Astran julkisessa tarjouskilpailussa Cantabrian viranomaiset yrittivät aluksi taivutella myös muita alueita valitsemaan satelliittiverkon, koska se olisi vähentänyt entisestään niiden omia kustannuksia.

4.1.3   Jatkuva valtiontuki

| (70) | Astra toistaa, että osa riitautetuista toimenpiteistä merkitsee jatkuvaa valtiontukea, koska itsehallintoalueiden hallitukset rahoittavat jatkuvaluonteisesti paikallisverkkojen käyttöä ja ylläpitoa alueella II. Satelliittiratkaisun vuosittaisiksi käyttö- ja ylläpitokustannuksiksi Astra arvioi 100 000 euroa kanavaa kohti, vaikka kustannuksia olisi voitu alentaa, jos useampi kuin yksi alue olisi valinnut satelliittiratkaisun. |
| --- | --- |

(70)

Astra toistaa, että osa riitautetuista toimenpiteistä merkitsee jatkuvaa valtiontukea, koska itsehallintoalueiden hallitukset rahoittavat jatkuvaluonteisesti paikallisverkkojen käyttöä ja ylläpitoa alueella II. Satelliittiratkaisun vuosittaisiksi käyttö- ja ylläpitokustannuksiksi Astra arvioi 100 000 euroa kanavaa kohti, vaikka kustannuksia olisi voitu alentaa, jos useampi kuin yksi alue olisi valinnut satelliittiratkaisun.

4.2   ABERTISIN HUOMAUTUKSET

| (71) | Abertis on televiestintäinfrastruktuurin operaattori ja verkkolaitteistojen toimittaja. Se omistaa muiden yhtiöiden ohella Retevisión S.A:n ja TradiaS.A:n, jotka ylläpitävät ja käyttävät televiestintäverkkoja ja -infrastruktuureja. |
| --- | --- |

(71)

Abertis on televiestintäinfrastruktuurin operaattori ja verkkolaitteistojen toimittaja. Se omistaa muiden yhtiöiden ohella Retevisión S.A:n ja TradiaS.A:n, jotka ylläpitävät ja käyttävät televiestintäverkkoja ja -infrastruktuureja.

4.2.1   Valtiontuen olemassaolo

| (72) | Ensinnäkin Abertis huomauttaa, etteivät tutkitut toimenpiteet ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Alueviranomaiset pelkästään hankkivat tavaroita ja palveluja markkinoilla avoimilla tarjouskilpailuilla, ja ne omistavat edelleen lähetyskeskuksiin alueella II asennetut laitteistot. Tästä syystä varoja sen enempää kuin niillä hankittuja digitaalisia laitteistojakaan ei missään vaiheessa siirretty yhdellekään ulkoiselle tuensaajalle. |
| --- | --- |

(72)

Ensinnäkin Abertis huomauttaa, etteivät tutkitut toimenpiteet ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Alueviranomaiset pelkästään hankkivat tavaroita ja palveluja markkinoilla avoimilla tarjouskilpailuilla, ja ne omistavat edelleen lähetyskeskuksiin alueella II asennetut laitteistot. Tästä syystä varoja sen enempää kuin niillä hankittuja digitaalisia laitteistojakaan ei missään vaiheessa siirretty yhdellekään ulkoiselle tuensaajalle.

| (73) | Abertis katsoo myös, ettei riitautetuilla toimenpiteillä annettu tuntuvaa taloudellista etua verkko-operaattoreille. Abertis väittää, ettei se käytä yhtäkään alueella II sijaitsevista paikallisverkoista (vaikka se omistaakin niihin liittyvät lähetyskeskukset) eikä voi näin ollen saada suoraa etua. Toiseksi Abertis toimi alueella II vain laitteistotoimittajana. Kolmanneksi niissäkin tapauksissa, joissa Abertis myi lähetyskeskuksen parantamisessa käytetyt digitaaliset laitteistot ja nämä laitteistot asennettiin myöhemmin Abertisin omistamaan lähetyskeskukseen, se ei saanut tästä itselleen etua. Tämä johtuu siitä, että Abertis pelkästään vuokraa kyseisiä lähetyskeskuksia paikallisille verkko-operaattoreille markkinaehdoin eikä digitalisointiprosessi vaikuttanut Abertisille maksetun vuokran määrään. Neljänneksi Abertis vakuuttaa, ettei maanpäällisen digitaalisen lähetysverkon kattavuuden vähäisestä lisääntymisestä 1–2 prosentilla synny Abertisille minkäänlaista taloudellista etua verkko-operaattorina alueella I. Alueella II tehtävä digitalisointi ei myöskään vaikuta hintaan, jonka Abertis voi veloittaa lähetystoiminnan harjoittajilta lähetyspalveluistaan, kun otetaan erityisesti huomioon, että Abertisin tukkuhinnoittelua sääntelee Espanjan sääntelyviranomainen, Comision del Mercado de Telecomunicaciones, jäljempänä ’CMT’. |
| --- | --- |

(73)

Abertis katsoo myös, ettei riitautetuilla toimenpiteillä annettu tuntuvaa taloudellista etua verkko-operaattoreille. Abertis väittää, ettei se käytä yhtäkään alueella II sijaitsevista paikallisverkoista (vaikka se omistaakin niihin liittyvät lähetyskeskukset) eikä voi näin ollen saada suoraa etua. Toiseksi Abertis toimi alueella II vain laitteistotoimittajana. Kolmanneksi niissäkin tapauksissa, joissa Abertis myi lähetyskeskuksen parantamisessa käytetyt digitaaliset laitteistot ja nämä laitteistot asennettiin myöhemmin Abertisin omistamaan lähetyskeskukseen, se ei saanut tästä itselleen etua. Tämä johtuu siitä, että Abertis pelkästään vuokraa kyseisiä lähetyskeskuksia paikallisille verkko-operaattoreille markkinaehdoin eikä digitalisointiprosessi vaikuttanut Abertisille maksetun vuokran määrään. Neljänneksi Abertis vakuuttaa, ettei maanpäällisen digitaalisen lähetysverkon kattavuuden vähäisestä lisääntymisestä 1–2 prosentilla synny Abertisille minkäänlaista taloudellista etua verkko-operaattorina alueella I. Alueella II tehtävä digitalisointi ei myöskään vaikuta hintaan, jonka Abertis voi veloittaa lähetystoiminnan harjoittajilta lähetyspalveluistaan, kun otetaan erityisesti huomioon, että Abertisin tukkuhinnoittelua sääntelee Espanjan sääntelyviranomainen, Comision del Mercado de Telecomunicaciones, jäljempänä ’CMT’.

| (74) | Paikallisista verkko-operaattoreista alueella II (kunnat) Abertis katsoo, ettei taloudellista etua voi syntyä, koska ne eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja yrityksiä ja koska ne joka tapauksessa tarjoavat julkista palvelua. |
| --- | --- |

(74)

Paikallisista verkko-operaattoreista alueella II (kunnat) Abertis katsoo, ettei taloudellista etua voi syntyä, koska ne eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja yrityksiä ja koska ne joka tapauksessa tarjoavat julkista palvelua.

| (75) | Abertis esittää myös näkemyksen, jonka mukaan tutkitusta toimenpiteestä ei koitunut taloudellista etua lähetystoiminnan harjoittajille. Siirtyminen digitaalilähetyksiin alueella II ei lisännyt televisiokatsojien määrää verrattuna niiden katsojien määrään, jotka vastaanottivat analogisia televisiolähetyksiä ennen digitaalilähetyksiin siirtymistä koskevan prosessin käynnistymistä vuonna 2005. |
| --- | --- |

(75)

Abertis esittää myös näkemyksen, jonka mukaan tutkitusta toimenpiteestä ei koitunut taloudellista etua lähetystoiminnan harjoittajille. Siirtyminen digitaalilähetyksiin alueella II ei lisännyt televisiokatsojien määrää verrattuna niiden katsojien määrään, jotka vastaanottivat analogisia televisiolähetyksiä ennen digitaalilähetyksiin siirtymistä koskevan prosessin käynnistymistä vuonna 2005.

| (76) | Abertis katsoo edelleen, ettei riitautetuilla toimenpiteillä ollut tuntuvaa vaikutusta verkko-operaattorien väliseen kilpailuun. Se seikka, etteivät Astra eivätkä muutkaan yksityiset operaattorit osoittaneet kiinnostusta lähetyspalvelujen tarjoamiseen alueella II viimeisten 20 vuoden aikana, vahvistaa, ettei markkinoita ollut ja että tarvittiin valtion toimia palvelujen tarjoamisen helpottamiseksi. Satelliittiverkon ja maanpäällisen digitaalisen lähetysverkon välinen kilpailu ei ole etenkään vääristynyt, koska kyse on kaksista erillisistä markkinoista. Maanpäällisten verkkojen digitalisointi alueella II ei myöskään muuttanut millään tavalla asianomaisten markkinoiden kilpailurakennetta, vaan siinä oli kyse pelkästään olemassa olevan analogisen verkon välttämättömästä teknisestä parantamisesta. |
| --- | --- |

(76)

Abertis katsoo edelleen, ettei riitautetuilla toimenpiteillä ollut tuntuvaa vaikutusta verkko-operaattorien väliseen kilpailuun. Se seikka, etteivät Astra eivätkä muutkaan yksityiset operaattorit osoittaneet kiinnostusta lähetyspalvelujen tarjoamiseen alueella II viimeisten 20 vuoden aikana, vahvistaa, ettei markkinoita ollut ja että tarvittiin valtion toimia palvelujen tarjoamisen helpottamiseksi. Satelliittiverkon ja maanpäällisen digitaalisen lähetysverkon välinen kilpailu ei ole etenkään vääristynyt, koska kyse on kaksista erillisistä markkinoista. Maanpäällisten verkkojen digitalisointi alueella II ei myöskään muuttanut millään tavalla asianomaisten markkinoiden kilpailurakennetta, vaan siinä oli kyse pelkästään olemassa olevan analogisen verkon välttämättömästä teknisestä parantamisesta.

| (77) | Abertisin mukaan alueella II verkkojen välityksellä tarjottavat lähetyspalvelut rajoittuvat tietyille eristyneille alueille eivätkä siten vaikuta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(77)

Abertisin mukaan alueella II verkkojen välityksellä tarjottavat lähetyspalvelut rajoittuvat tietyille eristyneille alueille eivätkä siten vaikuta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (78) | Siltä varalta, että komissio katsoo asianomaisten viranomaisten tai niihin sidoksissa olevien yritysten olevan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja yrityksiä, Abertisin mukaan varat, joilla katetaan digitaaliteknologiaan siirtyminen alueella II, olivat korvaus julkisen palvelun tarjoamisesta. Tältä osin Abertis katsoo, että riitautetut toimenpiteet täyttävät Altmark-oikeuskäytännössä asetetut edellytykset ja ettei kyse ole valtiontuesta. |
| --- | --- |

(78)

Siltä varalta, että komissio katsoo asianomaisten viranomaisten tai niihin sidoksissa olevien yritysten olevan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja yrityksiä, Abertisin mukaan varat, joilla katetaan digitaaliteknologiaan siirtyminen alueella II, olivat korvaus julkisen palvelun tarjoamisesta. Tältä osin Abertis katsoo, että riitautetut toimenpiteet täyttävät Altmark-oikeuskäytännössä asetetut edellytykset ja ettei kyse ole valtiontuesta.

4.2.2   Voimassa oleva tuki

| (79) | Abertisin mukaan lähetysverkkojen käyttö alueella II alkoi vuonna 1982 televisiolähetystoiminnan alalla, jolla kilpailu ei ollut vapaata. Tuolloin Espanjan valtiolla oli lakisääteinen monopoli maanpäällisten lähetysten markkinoilla. Alueella II sijaitsevien, ennen alan vapauttamista käyttöön otettujen paikallisverkkojen asentamisen, ylläpitämisen ja käyttämisen rahoittamiseen käytetään nykyisin julkisia varoja. Tutkittu toimenpide on siten jatkuvaa, voimassa olevaa tukea. |
| --- | --- |

(79)

Abertisin mukaan lähetysverkkojen käyttö alueella II alkoi vuonna 1982 televisiolähetystoiminnan alalla, jolla kilpailu ei ollut vapaata. Tuolloin Espanjan valtiolla oli lakisääteinen monopoli maanpäällisten lähetysten markkinoilla. Alueella II sijaitsevien, ennen alan vapauttamista käyttöön otettujen paikallisverkkojen asentamisen, ylläpitämisen ja käyttämisen rahoittamiseen käytetään nykyisin julkisia varoja. Tutkittu toimenpide on siten jatkuvaa, voimassa olevaa tukea.

4.2.3   Soveltuvuus sisämarkkinoille

| (80) | Abertis väittää, että mahdollinen valtiontuki soveltuisi sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 106 artiklan nojalla, koska se täyttää kaikki 86 artiklan 2 kohtaa koskevassa päätöksessä asetetut edellytykset. |
| --- | --- |

(80)

Abertis väittää, että mahdollinen valtiontuki soveltuisi sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 106 artiklan nojalla, koska se täyttää kaikki 86 artiklan 2 kohtaa koskevassa päätöksessä asetetut edellytykset.

| (81) | Siltä varalta, ettei komissio ole yhtä mieltä asiasta, mahdollinen valtiontuki olisi joka tapauksessa sisämarkkinoille soveltuvaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. Ensinnäkin Espanjan viranomaisten hyväksymien toimenpiteiden tarkoituksena on vauhdittaa digitalisointiprosessia Espanjassa, mikä on tunnustettu komission valtiontukea koskevassa päätöskäytännössä yhteisen edun mukaiseksi tavoitteeksi. Toiseksi tuki oli asianmukainen väline, koska maanpäällisen verkon digitaalitelevisio soveltuu teknologiana paremmin kattavuuden laajentamiseen (38). Taloudellisia syitä lukuun ottamatta Abertis myös huomauttaa, että lähetystoiminnan harjoittajat ovat vastahakoisia käyttämään satelliittiverkkoja niiden rajoitteiden vuoksi, joita lähetystoiminnan harjoittajat kohtaavat hankkiessaan sisältöoikeuksia maksuttomille ohjelmilleen. Useimmissa tapauksissa ne hankkivat vain oikeuden lähettää sisältöjä tietyn verkon, nimittäin maanpäällisen digitaalisen lähetysverkon kautta, koska tämä teknologia mahdollistaa kohdennetut lähetykset ja maantieteellisen rajaamisen. Toimenpiteet ovat lisäksi oikeasuhteisia, koska niillä katetaan vain kustannukset, jotka ovat ehdottoman välttämättömiä, jotta alueella II voidaan siirtyä analogisista digitaalisiin televisiopalveluihin. Riitautetuilla toimenpiteillä tuetaan vain kustannuksia, jotka liittyvät lähetyskeskusten digitalisointiin alueella II, mikä toteutetaan hankkimalla ja asentamalla digitaalisia laitteistoja. |
| --- | --- |

(81)

Siltä varalta, ettei komissio ole yhtä mieltä asiasta, mahdollinen valtiontuki olisi joka tapauksessa sisämarkkinoille soveltuvaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. Ensinnäkin Espanjan viranomaisten hyväksymien toimenpiteiden tarkoituksena on vauhdittaa digitalisointiprosessia Espanjassa, mikä on tunnustettu komission valtiontukea koskevassa päätöskäytännössä yhteisen edun mukaiseksi tavoitteeksi. Toiseksi tuki oli asianmukainen väline, koska maanpäällisen verkon digitaalitelevisio soveltuu teknologiana paremmin kattavuuden laajentamiseen (38). Taloudellisia syitä lukuun ottamatta Abertis myös huomauttaa, että lähetystoiminnan harjoittajat ovat vastahakoisia käyttämään satelliittiverkkoja niiden rajoitteiden vuoksi, joita lähetystoiminnan harjoittajat kohtaavat hankkiessaan sisältöoikeuksia maksuttomille ohjelmilleen. Useimmissa tapauksissa ne hankkivat vain oikeuden lähettää sisältöjä tietyn verkon, nimittäin maanpäällisen digitaalisen lähetysverkon kautta, koska tämä teknologia mahdollistaa kohdennetut lähetykset ja maantieteellisen rajaamisen. Toimenpiteet ovat lisäksi oikeasuhteisia, koska niillä katetaan vain kustannukset, jotka ovat ehdottoman välttämättömiä, jotta alueella II voidaan siirtyä analogisista digitaalisiin televisiopalveluihin. Riitautetuilla toimenpiteillä tuetaan vain kustannuksia, jotka liittyvät lähetyskeskusten digitalisointiin alueella II, mikä toteutetaan hankkimalla ja asentamalla digitaalisia laitteistoja.

| (82) | Toimenpiteen teknologianeutraaliudesta Abertis huomauttaa, ettei maanpäällinen teknologia ollut ainoa Espanjan hallituksen tarkastelema ratkaisu. Lisäksi alueella III satelliittiverkkoa pidettiin viime kädessä digitaalitelevisiopalvelujen tarjoamiseen parhaiten soveltuvana teknologiana. Mikä tärkeämpää, Abertis väittää, että maanpäällistä digitaalista lähetysverkkoa pidetään soveltuvimpana ja edullisimpana verkkona digitaalisten televisiopalvelujen tarjoamiseen alueella II, jotta voidaan saavuttaa sama kattavuus kuin ennen analogisten lähetysten lopettamista, kuten sen toimittamat kustannustutkimukset vahvistavat (39). |
| --- | --- |

(82)

Toimenpiteen teknologianeutraaliudesta Abertis huomauttaa, ettei maanpäällinen teknologia ollut ainoa Espanjan hallituksen tarkastelema ratkaisu. Lisäksi alueella III satelliittiverkkoa pidettiin viime kädessä digitaalitelevisiopalvelujen tarjoamiseen parhaiten soveltuvana teknologiana. Mikä tärkeämpää, Abertis väittää, että maanpäällistä digitaalista lähetysverkkoa pidetään soveltuvimpana ja edullisimpana verkkona digitaalisten televisiopalvelujen tarjoamiseen alueella II, jotta voidaan saavuttaa sama kattavuus kuin ennen analogisten lähetysten lopettamista, kuten sen toimittamat kustannustutkimukset vahvistavat (39).

4.3   RADIODIFUSIÓNIN HUOMAUTUKSET

| (83) | Radiodifusión on verrattain uusi toimija audiovisuaalisten signaalien lähetyspalvelujen markkinoilla, ja se rekisteröitiin CMT:n operaattorirekisteriin marraskuussa 2005. |
| --- | --- |

(83)

Radiodifusión on verrattain uusi toimija audiovisuaalisten signaalien lähetyspalvelujen markkinoilla, ja se rekisteröitiin CMT:n operaattorirekisteriin marraskuussa 2005.

| (84) | Radiodifusión on yleisesti ottaen samaa mieltä aloituspäätöksestä ja tukee komission näkemyksiä mutta esittää muutamia jäljempänä lueteltuja lisähuomautuksia. Se on samaa mieltä komission kanssa siitä, ettei valtiontuki täytä Altmark-edellytyksiä ja että siihen liittyy valtion varojen huomattava siirtäminen. |
| --- | --- |

(84)

Radiodifusión on yleisesti ottaen samaa mieltä aloituspäätöksestä ja tukee komission näkemyksiä mutta esittää muutamia jäljempänä lueteltuja lisähuomautuksia. Se on samaa mieltä komission kanssa siitä, ettei valtiontuki täytä Altmark-edellytyksiä ja että siihen liittyy valtion varojen huomattava siirtäminen.

| (85) | Tutkittu valtiontukiohjelma hyödytti maaseutualueilla jo toimivia verkko-operaattoreita. Itse asiassa kyseisillä markkinoilla, joille ovat ominaisia merkittävät markkinoille pääsyn esteet, mistä markkinoilla jo hallitsevassa asemassa oleva toimija hyötyy, toimenpide on johtanut samojen historiallisten monopolikuvioiden toistumiseen. Abertis on erityisesti pystynyt vahvistamaan monopoliasemaansa ja käyttämään julkista rahoitusta kehittääkseen uuden ja tiheämmän verkon, jonka ansiosta se voi kilpailla uusilla markkinoilla. |
| --- | --- |

(85)

Tutkittu valtiontukiohjelma hyödytti maaseutualueilla jo toimivia verkko-operaattoreita. Itse asiassa kyseisillä markkinoilla, joille ovat ominaisia merkittävät markkinoille pääsyn esteet, mistä markkinoilla jo hallitsevassa asemassa oleva toimija hyötyy, toimenpide on johtanut samojen historiallisten monopolikuvioiden toistumiseen. Abertis on erityisesti pystynyt vahvistamaan monopoliasemaansa ja käyttämään julkista rahoitusta kehittääkseen uuden ja tiheämmän verkon, jonka ansiosta se voi kilpailla uusilla markkinoilla.

| (86) | Radiodifusión väittää, ettei tutkittu valtiontuki ole oikeasuhteinen. Jotta se olisi oikeasuhteisuutta koskevan edellytyksen mukainen, tuen pitäisi rajoittua siihen, mikä on tarpeen. Tukea pitäisi siten soveltaa vain syrjäisiin maaseutualueisiin, ja sen pitäisi hyödyttää yhtä lailla kaikkia operaattoreita siten, että operaattoreille asetetaan tehokasta pääsyä koskevia velvoitteita. |
| --- | --- |

(86)

Radiodifusión väittää, ettei tutkittu valtiontuki ole oikeasuhteinen. Jotta se olisi oikeasuhteisuutta koskevan edellytyksen mukainen, tuen pitäisi rajoittua siihen, mikä on tarpeen. Tukea pitäisi siten soveltaa vain syrjäisiin maaseutualueisiin, ja sen pitäisi hyödyttää yhtä lailla kaikkia operaattoreita siten, että operaattoreille asetetaan tehokasta pääsyä koskevia velvoitteita.

4.4   LÄHETYSTOIMINNAN HARJOITTAJIEN HUOMAUTUKSET

| (87) | Lähetystoiminnan harjoittajat esittävät, ettei toimenpidettä voida pitää valtiontukena, koska siitä ei ole aiheutunut taloudellista etua yhdellekään yritykselle, etenkään lähetystoiminnan harjoittajille. Toimenpiteet eivät ole lisänneet lähetystoiminnan harjoittajien katsojamääriä analogisiin lähetyksiin verrattuna. Kattavuuden laajentamisen piiriin kuuluvien alueiden eli syrjäisten ja harvaan asuttujen maaseutualueiden asukkailla ei ole vaikutusta markkinointimarkkinoihin, eivätkä he kuulu lähetystoiminnan harjoittajien kohdeyleisöön. Näissä olosuhteissa yksityiset operaattorit eivät korottaneet mainosmaksuja laajennuksen seurauksena. |
| --- | --- |

(87)

Lähetystoiminnan harjoittajat esittävät, ettei toimenpidettä voida pitää valtiontukena, koska siitä ei ole aiheutunut taloudellista etua yhdellekään yritykselle, etenkään lähetystoiminnan harjoittajille. Toimenpiteet eivät ole lisänneet lähetystoiminnan harjoittajien katsojamääriä analogisiin lähetyksiin verrattuna. Kattavuuden laajentamisen piiriin kuuluvien alueiden eli syrjäisten ja harvaan asuttujen maaseutualueiden asukkailla ei ole vaikutusta markkinointimarkkinoihin, eivätkä he kuulu lähetystoiminnan harjoittajien kohdeyleisöön. Näissä olosuhteissa yksityiset operaattorit eivät korottaneet mainosmaksuja laajennuksen seurauksena.

| (88) | Lähetystoiminnan harjoittajat katsoivat myös, ettei niillä ollut intressiä siirtyä satelliittiverkkoon, jossa niiden ohjelmat kilpailisivat satojen muiden kanavien kanssa. Maanpäällisen verkon etuna on rajallinen kapasiteetti, mikä tarkoittaa kaupallisille maksuttomien kanavien lähetystoiminnan harjoittajille vähemmän kilpailua. Ne korostivat lisäksi sitä, että ne ostavat yleensä sisältöjä vain maanpäällistä verkkoa varten. Tämä johtuu siitä, että maanpäällinen lähetystoiminta takaa lähetysten maantieteellisen rajaamisen, toisin kuin satelliittiverkko. |
| --- | --- |

(88)

Lähetystoiminnan harjoittajat katsoivat myös, ettei niillä ollut intressiä siirtyä satelliittiverkkoon, jossa niiden ohjelmat kilpailisivat satojen muiden kanavien kanssa. Maanpäällisen verkon etuna on rajallinen kapasiteetti, mikä tarkoittaa kaupallisille maksuttomien kanavien lähetystoiminnan harjoittajille vähemmän kilpailua. Ne korostivat lisäksi sitä, että ne ostavat yleensä sisältöjä vain maanpäällistä verkkoa varten. Tämä johtuu siitä, että maanpäällinen lähetystoiminta takaa lähetysten maantieteellisen rajaamisen, toisin kuin satelliittiverkko.

| (89) | Lähetystoiminnan harjoittajat painottivat myös, että sen jälkeen kun Astra oli valittu Cantabrian tarjouskilpailussa, ne ilmoittivat Cantabrian viranomaisille vastustavansa satelliittilähetyksiä, koska ne olivat hankkineet oikeudet lähettää sisältöjä vain maanpäällisessä verkossa. |
| --- | --- |

(89)

Lähetystoiminnan harjoittajat painottivat myös, että sen jälkeen kun Astra oli valittu Cantabrian tarjouskilpailussa, ne ilmoittivat Cantabrian viranomaisille vastustavansa satelliittilähetyksiä, koska ne olivat hankkineet oikeudet lähettää sisältöjä vain maanpäällisessä verkossa.

5.   OIKEUDELLINEN ARVIOINTI

5.1   TUEN OIKEUSPERUSTA

| (90) | Kuten edellä 2.2 kohdan johdanto-osan 23–31 kappaleessa kuvattiin yksityiskohtaisesti, digitaalilähetyksiin siirtymistä Espanjassa koskeva lainsäädäntökehys on monimutkainen verkosto, joka koostuu useista sekä keskushallinnon että alue- ja paikallisviranomaisten neljän vuoden aikana antamista säädöksistä. Vuoden 2005 kansallisessa teknisessä suunnitelmassa ja vuoden 2007 siirtymissuunnitelmassa säännellään lähinnä siirtymistä maanpäällisen verkon digitaalitelevisioon alueella I, mutta ne muodostavat myös perustan toimenpiteille, joilla kattavuutta laajennetaan edelleen alueella II. Alueviranomaiset toteuttivat laajentamistoimet tehtyään useita puitesopimuksia keskushallinnon kanssa (vuoden 2008 puitesopimukset) ja vuonna 2008 lisäyksiä aiemmin tehtyihin vuoden 2006 puitesopimuksiin sekä vuonna 2009 lisäyksiä vuoden 2008 puitesopimuksiin. |
| --- | --- |

(90)

Kuten edellä 2.2 kohdan johdanto-osan 23–31 kappaleessa kuvattiin yksityiskohtaisesti, digitaalilähetyksiin siirtymistä Espanjassa koskeva lainsäädäntökehys on monimutkainen verkosto, joka koostuu useista sekä keskushallinnon että alue- ja paikallisviranomaisten neljän vuoden aikana antamista säädöksistä. Vuoden 2005 kansallisessa teknisessä suunnitelmassa ja vuoden 2007 siirtymissuunnitelmassa säännellään lähinnä siirtymistä maanpäällisen verkon digitaalitelevisioon alueella I, mutta ne muodostavat myös perustan toimenpiteille, joilla kattavuutta laajennetaan edelleen alueella II. Alueviranomaiset toteuttivat laajentamistoimet tehtyään useita puitesopimuksia keskushallinnon kanssa (vuoden 2008 puitesopimukset) ja vuonna 2008 lisäyksiä aiemmin tehtyihin vuoden 2006 puitesopimuksiin sekä vuonna 2009 lisäyksiä vuoden 2008 puitesopimuksiin.

| (91) | Näiden sopimusten ja lisäysten seurauksena alue- ja/tai paikallisviranomaiset toteuttivat monia erilaisia toimia, joiden tarkoituksena oli laajentaa maanpäällisen verkon digitaalitelevision kattavuutta alueella II, lähinnä julkisilla tarjouskilpailuilla, kuten edellä johdanto-osan 32–35 kappaleessa on kuvattu. Komissio katsoo näin ollen, että keskushallinnon tasolla hyväksytyt useat eri säädökset sekä ministeriön ja itsehallintoalueiden väliset sopimukset muutoksineen muodostavat perustan tukiohjelmalle kattavuuden laajentamiseksi alueella II. Kyseisten säädösten ja sopimusten perusteella itsehallintoalueet toteuttivat toimia, jotka eivät olleet teknologianeutraaleja (40). Kansallinen tekninen suunnitelma koskee siirtymistä maanpäällisen verkon digitaalitelevisioon alueella I, minkä lisäksi siinä annetaan paikallisviranomaisille tehtäväksi rakentaa yhteistyössä itsehallintoalueiden kanssa uusia lähetyskeskuksia, joita tarvitaan maanpäällisen verkon digitaalitelevision vastaanottamisen varmistamiseksi alueella II. Keskushallinto suunnitteli siten jo tuolloin maanpäällisen verkon digitaalitelevision kattavuuden laajentamista. Siirtymisestä digitaalitelevisioon annettuun tärkeimpään säädökseen sisältyvässä tehtävässä viitataan vain maanpäälliseen verkkoon. Käytännössä itsehallintoalueet ovat näin ollen soveltaneet maanpäällisen verkon digitaalitelevision laajentamista koskevia keskushallinnon ohjeita (41). |
| --- | --- |

(91)

Näiden sopimusten ja lisäysten seurauksena alue- ja/tai paikallisviranomaiset toteuttivat monia erilaisia toimia, joiden tarkoituksena oli laajentaa maanpäällisen verkon digitaalitelevision kattavuutta alueella II, lähinnä julkisilla tarjouskilpailuilla, kuten edellä johdanto-osan 32–35 kappaleessa on kuvattu. Komissio katsoo näin ollen, että keskushallinnon tasolla hyväksytyt useat eri säädökset sekä ministeriön ja itsehallintoalueiden väliset sopimukset muutoksineen muodostavat perustan tukiohjelmalle kattavuuden laajentamiseksi alueella II. Kyseisten säädösten ja sopimusten perusteella itsehallintoalueet toteuttivat toimia, jotka eivät olleet teknologianeutraaleja (40). Kansallinen tekninen suunnitelma koskee siirtymistä maanpäällisen verkon digitaalitelevisioon alueella I, minkä lisäksi siinä annetaan paikallisviranomaisille tehtäväksi rakentaa yhteistyössä itsehallintoalueiden kanssa uusia lähetyskeskuksia, joita tarvitaan maanpäällisen verkon digitaalitelevision vastaanottamisen varmistamiseksi alueella II. Keskushallinto suunnitteli siten jo tuolloin maanpäällisen verkon digitaalitelevision kattavuuden laajentamista. Siirtymisestä digitaalitelevisioon annettuun tärkeimpään säädökseen sisältyvässä tehtävässä viitataan vain maanpäälliseen verkkoon. Käytännössä itsehallintoalueet ovat näin ollen soveltaneet maanpäällisen verkon digitaalitelevision laajentamista koskevia keskushallinnon ohjeita (41).

| (92) | Tukeakseen tätä havaintoa komissio on myös tutkinut itsehallintoalueiden järjestämistä yksittäisistä tarjouskilpailuista koostuvan otannan. Se vahvistaa edellä esitetyn päätelmän, koska valtaosa tutkituista tarjouskilpailuista ei ollut teknologianeutraaleja. |
| --- | --- |

(92)

Tukeakseen tätä havaintoa komissio on myös tutkinut itsehallintoalueiden järjestämistä yksittäisistä tarjouskilpailuista koostuvan otannan. Se vahvistaa edellä esitetyn päätelmän, koska valtaosa tutkituista tarjouskilpailuista ei ollut teknologianeutraaleja.

| (93) | Ajankohta, jona valtiontuki maanpäällisen verkon digitaalitelevisiolle alueella II tosiasiallisesti maksettiin, oli se ajanjakso, jona keskus- ja alueviranomaiset siirsivät varat tuensaajille. Ajanjakson pituus vaihteli eri itsehallintoalueilla. Saatujen tietojen perusteella ensimmäiset tarjouskilpailut järjestettiin heinäkuussa 2008 (42). Laskelma aluekohtaisista tukimääristä on liitteessä.
  Jatkuvasta tuesta verkkojen käyttöön ja ylläpitoon ei päätetty keskustasolla. Sen sijaan osa itsehallintoalueista (ks. päätöksen liitteessä oleva kohta ”Toistuvat kustannukset”) käynnisti olemassa olevien maanpäällisten digitaalisten verkkojen käytöstä ja ylläpidosta tarjouskilpailuja, jotka julkaistiin niiden virallisissa lehdissä (43). |
| --- | --- |

(93)

Ajankohta, jona valtiontuki maanpäällisen verkon digitaalitelevisiolle alueella II tosiasiallisesti maksettiin, oli se ajanjakso, jona keskus- ja alueviranomaiset siirsivät varat tuensaajille. Ajanjakson pituus vaihteli eri itsehallintoalueilla. Saatujen tietojen perusteella ensimmäiset tarjouskilpailut järjestettiin heinäkuussa 2008 (42). Laskelma aluekohtaisista tukimääristä on liitteessä.

Jatkuvasta tuesta verkkojen käyttöön ja ylläpitoon ei päätetty keskustasolla. Sen sijaan osa itsehallintoalueista (ks. päätöksen liitteessä oleva kohta ”Toistuvat kustannukset”) käynnisti olemassa olevien maanpäällisten digitaalisten verkkojen käytöstä ja ylläpidosta tarjouskilpailuja, jotka julkaistiin niiden virallisissa lehdissä (43).

5.2   VALTIONTUEN ARVIOINTI SEUT-SOPIMUKSEN 107 ARTIKLAN 1 KOHDAN PERUSTEELLA

5.2.1   SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tuen olemassaolo

| (94) | Kyseessä olevaa toimenpidettä, johon sisältyy jatkuvaa tukea käyttöön ja ylläpitoon, kuten edellä johdanto-osan 36 kappaleessa on kuvattu, voidaan luonnehtia SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi. Kyseisessä määräyksessä asetetaan edellytykset valtiontuen olemassaololle. Ensinnäkin kyse on oltava valtion toimenpiteestä tai valtion varoilla toteutetusta toimenpiteestä. Toiseksi toimenpiteellä on annettava valikoivaa taloudellista etua sille, joka on toimenpiteen kohteena. Kolmanneksi toimenpiteen on vääristettävä tai uhattava vääristää kilpailua. Neljänneksi toimenpiteen on oltava omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(94)

Kyseessä olevaa toimenpidettä, johon sisältyy jatkuvaa tukea käyttöön ja ylläpitoon, kuten edellä johdanto-osan 36 kappaleessa on kuvattu, voidaan luonnehtia SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi. Kyseisessä määräyksessä asetetaan edellytykset valtiontuen olemassaololle. Ensinnäkin kyse on oltava valtion toimenpiteestä tai valtion varoilla toteutetusta toimenpiteestä. Toiseksi toimenpiteellä on annettava valikoivaa taloudellista etua sille, joka on toimenpiteen kohteena. Kolmanneksi toimenpiteen on vääristettävä tai uhattava vääristää kilpailua. Neljänneksi toimenpiteen on oltava omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

5.2.1.1   Valtion varat

| (95) | Kyseessä oleva toimenpide perustuu edellä kuvattuun sekä keskus-, alue- että paikallistasolla hyväksyttyjen säädösten muodostamaan järjestelmään sekä Espanjan eri hallintotasojen välisiin sopimuksiin. Espanja ei myöskään kiistänyt aloituspäätökseen sisältyvää toteamusta, jonka mukaan toimenpide rahoitettiin talousarviosta. Se kuitenkin väitti, että toimenpidettä rahoitettiin sekä keskushallinnon että aluehallinnon ja kuntien talousarvioista. Se myös katsoi, että toimenpide koostui tosiasiassa pelkästään varojen siirrosta eri hallintotasojen välillä. Espanja ei sinänsä kiistänyt väitettä, että varat olivat peräisin pääosin keskushallinnon talousarviosta ja osittain alue- ja paikallishallinnon talousarvioista. Toimenpiteessä ei myöskään ollut kyse pelkästä varojen siirrosta eri hallintotasojen välillä, koska viime kädessä varat käytettiin maanpäällisten digitaalisten lähetysverkkojen käyttöönottoon, jonka suorittivat taloudellista toimintaa harjoittavat yksiköt (kuten jäljempänä 5.2.1.2 kohdassa on selitetty). |
| --- | --- |

(95)

Kyseessä oleva toimenpide perustuu edellä kuvattuun sekä keskus-, alue- että paikallistasolla hyväksyttyjen säädösten muodostamaan järjestelmään sekä Espanjan eri hallintotasojen välisiin sopimuksiin. Espanja ei myöskään kiistänyt aloituspäätökseen sisältyvää toteamusta, jonka mukaan toimenpide rahoitettiin talousarviosta. Se kuitenkin väitti, että toimenpidettä rahoitettiin sekä keskushallinnon että aluehallinnon ja kuntien talousarvioista. Se myös katsoi, että toimenpide koostui tosiasiassa pelkästään varojen siirrosta eri hallintotasojen välillä. Espanja ei sinänsä kiistänyt väitettä, että varat olivat peräisin pääosin keskushallinnon talousarviosta ja osittain alue- ja paikallishallinnon talousarvioista. Toimenpiteessä ei myöskään ollut kyse pelkästä varojen siirrosta eri hallintotasojen välillä, koska viime kädessä varat käytettiin maanpäällisten digitaalisten lähetysverkkojen käyttöönottoon, jonka suorittivat taloudellista toimintaa harjoittavat yksiköt (kuten jäljempänä 5.2.1.2 kohdassa on selitetty).

| (96) | Näissä olosuhteissa voidaan päätellä, että tutkittava toimenpide rahoitettiin suoraan valtion talousarviosta ja eri itsehallintoalueiden ja paikallisten hallintoelinten talousarvioista. Edellä johdanto-osan 36 kappaleessa kuvattua jatkuvaa tukea ei rahoitettu valtion talousarviosta vaan suoraan itsehallintoalueiden talousarvioista. Toimenpidettä voidaan siten pitää valtion toimenpiteenä, ja siihen sisältyy valtion varojen käyttöä. |
| --- | --- |

(96)

Näissä olosuhteissa voidaan päätellä, että tutkittava toimenpide rahoitettiin suoraan valtion talousarviosta ja eri itsehallintoalueiden ja paikallisten hallintoelinten talousarvioista. Edellä johdanto-osan 36 kappaleessa kuvattua jatkuvaa tukea ei rahoitettu valtion talousarviosta vaan suoraan itsehallintoalueiden talousarvioista. Toimenpidettä voidaan siten pitää valtion toimenpiteenä, ja siihen sisältyy valtion varojen käyttöä.

5.2.1.2   Taloudellinen etu taloudellista toimintaa harjoittaville yksiköille

| (97) | Kyseessä olevassa toimenpiteessä siirretään valtion varoja tietyille yrityksille. Vaikkei yrityksen käsitettä määritellä perustamissopimuksessa, sillä tarkoitetaan kaikkia luonnollisia henkilöitä tai oikeushenkilöitä, jotka harjoittavat taloudellista toimintaa, niiden oikeudellisesta muodosta ja rahoitustavasta riippumatta. Komission päätöskäytännössä, sellaisena kuin unionin tuomioistuimet ovat sen vahvistaneet, televisiolähetysverkkojen käyttöä pidetään taloudellisena toimintana (44) muiden sellaisten tapausten tavoin, joissa alueviranomaiset vastaavat infrastruktuurin hallinnosta (45). Käsiteltävässä asiassa useimmat julkisista yrityksistä tai kunnista on rekisteröity CMT:n rekisteriin verkko-operaattoreina. Tämä viittaa siihen, että ne tarjoavat tiettyjä palveluja, jotka vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan ovat taloudellista toimintaa. Markkinat ovat olemassa, jos muilla operaattoreilla olisi halukkuutta tai valmiudet tarjota kyseistä palvelua, kuten nyt käsiteltävässä asiassa. Esimerkiksi Astra tapasi itsehallintoalueiden edustajia useita kertoja ennen kattavuuden laajentamista alueella II koskevien toimien toteutusta esitelläkseen niille tarjouksensa. Lisäksi maaliskuussa 2008 Astra osallistui Cantabriassa julkaistun, digitaalitelevision tarjoamista alueella II ja III koskevaan teknologianeutraaliin tarjouskilpailuun, jonka se voitti. Se, etteivät julkiset yritykset ja kunnat saa korvausta tarjotuista palveluista, ei estä pitämästä kyseisiä toimintoja taloudellisena toimintana (46). |
| --- | --- |

(97)

Kyseessä olevassa toimenpiteessä siirretään valtion varoja tietyille yrityksille. Vaikkei yrityksen käsitettä määritellä perustamissopimuksessa, sillä tarkoitetaan kaikkia luonnollisia henkilöitä tai oikeushenkilöitä, jotka harjoittavat taloudellista toimintaa, niiden oikeudellisesta muodosta ja rahoitustavasta riippumatta. Komission päätöskäytännössä, sellaisena kuin unionin tuomioistuimet ovat sen vahvistaneet, televisiolähetysverkkojen käyttöä pidetään taloudellisena toimintana (44) muiden sellaisten tapausten tavoin, joissa alueviranomaiset vastaavat infrastruktuurin hallinnosta (45). Käsiteltävässä asiassa useimmat julkisista yrityksistä tai kunnista on rekisteröity CMT:n rekisteriin verkko-operaattoreina. Tämä viittaa siihen, että ne tarjoavat tiettyjä palveluja, jotka vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan ovat taloudellista toimintaa. Markkinat ovat olemassa, jos muilla operaattoreilla olisi halukkuutta tai valmiudet tarjota kyseistä palvelua, kuten nyt käsiteltävässä asiassa. Esimerkiksi Astra tapasi itsehallintoalueiden edustajia useita kertoja ennen kattavuuden laajentamista alueella II koskevien toimien toteutusta esitelläkseen niille tarjouksensa. Lisäksi maaliskuussa 2008 Astra osallistui Cantabriassa julkaistun, digitaalitelevision tarjoamista alueella II ja III koskevaan teknologianeutraaliin tarjouskilpailuun, jonka se voitti. Se, etteivät julkiset yritykset ja kunnat saa korvausta tarjotuista palveluista, ei estä pitämästä kyseisiä toimintoja taloudellisena toimintana (46).

| (98) | Komissio ei yhdy Espanjan väitteeseen, jonka mukaan maanpäällisen verkon käyttö, josta vastaavat itsehallintoalueet, julkiset yritykset ja kunnat, on viranomaisen julkisen vallan käyttöä ja jää siten SEUT-sopimuksen 107 artiklan soveltamisalan ulkopuolelle. Komission mukaan toiminta, joka liittyy valtion erioikeuksien käyttämiseen valtion itsensä tai julkisen toimivaltansa rajoissa toimivien viranomaisten toimesta, ei ole kilpailusäännöissä tarkoitettua taloudellista toimintaa (47). Tällainen toiminta kuuluu valtion keskeisiin tehtäviin tai liittyy näihin tehtäviin luonteeltaan, tavoitteeltaan sekä siihen sovellettavilta säännöiltään. Unionin tuomioistuinten oikeuskäytännössä on esitetty useita esimerkkejä toiminnoista, jotka kuuluvat tähän ryhmään, ja erotettu näin puhtaasti valtion toiminta ja kaupallinen toiminta, johon valtiollinen yksikkö voi osallistua. Tähän luetteloon kuuluvat toiminnot, jotka liittyvät armeijaan tai poliisiin, lentoliikenteen turvallisuuden ylläpitoon ja parantamiseen, lentoliikenteen hallintaan (48), saastumisen estämistä koskevaan valvontaan, jossa on kyse yleisen edun vuoksi toteutettavasta tehtävästä, joka kuuluu valtion keskeisiin toimintoihin merialueiden ympäristön suojelussa (49), sekä standardointitoiminta ja siihen liittyvä tutkimus- ja kehitystoiminta (50). |
| --- | --- |

(98)

Komissio ei yhdy Espanjan väitteeseen, jonka mukaan maanpäällisen verkon käyttö, josta vastaavat itsehallintoalueet, julkiset yritykset ja kunnat, on viranomaisen julkisen vallan käyttöä ja jää siten SEUT-sopimuksen 107 artiklan soveltamisalan ulkopuolelle. Komission mukaan toiminta, joka liittyy valtion erioikeuksien käyttämiseen valtion itsensä tai julkisen toimivaltansa rajoissa toimivien viranomaisten toimesta, ei ole kilpailusäännöissä tarkoitettua taloudellista toimintaa (47). Tällainen toiminta kuuluu valtion keskeisiin tehtäviin tai liittyy näihin tehtäviin luonteeltaan, tavoitteeltaan sekä siihen sovellettavilta säännöiltään. Unionin tuomioistuinten oikeuskäytännössä on esitetty useita esimerkkejä toiminnoista, jotka kuuluvat tähän ryhmään, ja erotettu näin puhtaasti valtion toiminta ja kaupallinen toiminta, johon valtiollinen yksikkö voi osallistua. Tähän luetteloon kuuluvat toiminnot, jotka liittyvät armeijaan tai poliisiin, lentoliikenteen turvallisuuden ylläpitoon ja parantamiseen, lentoliikenteen hallintaan (48), saastumisen estämistä koskevaan valvontaan, jossa on kyse yleisen edun vuoksi toteutettavasta tehtävästä, joka kuuluu valtion keskeisiin toimintoihin merialueiden ympäristön suojelussa (49), sekä standardointitoiminta ja siihen liittyvä tutkimus- ja kehitystoiminta (50).

| (99) | Edellä esitetty huomioon ottaen komissio katsoo, että käsiteltävässä asiassa maanpäällisen lähetysverkon käyttö ei kuulu valtion velvoitteisiin tai erioikeuksiin eikä ole tyypillinen toiminto, jonka voi suorittaa vain valtio. Tarkasteltavana olevat palvelut eivät ole tyypillisesti viranomaisen tarjoamia palveluja, ja ne ovat itsessään luonteeltaan taloudellisia, mistä on osoituksena se, että useat yritykset toimivat aktiivisesti markkinoilla alueella I. Toiseksi yksityinen yritys, joka ei ole riippuvainen viranomaisista — nimittäin Astra (kuten sen osallistuminen vuonna 2008 Cantabriassa järjestettyyn tarjouskilpailuun osoittaa) — oli kiinnostunut tarjoamaan tätä palvelua alueella II. Kolmanneksi verkon käyttö alueella II koskee vain kansallisten ja alueellisten yksityisten kanavien lähettämistä (51). Näin ollen voidaan päätellä, ettei maanpäällisen verkon käyttö itsehallintoalueiden, julkisten yritysten ja kuntien toimesta ole julkisen vallan käyttöä viranomaisena. |
| --- | --- |

(99)

Edellä esitetty huomioon ottaen komissio katsoo, että käsiteltävässä asiassa maanpäällisen lähetysverkon käyttö ei kuulu valtion velvoitteisiin tai erioikeuksiin eikä ole tyypillinen toiminto, jonka voi suorittaa vain valtio. Tarkasteltavana olevat palvelut eivät ole tyypillisesti viranomaisen tarjoamia palveluja, ja ne ovat itsessään luonteeltaan taloudellisia, mistä on osoituksena se, että useat yritykset toimivat aktiivisesti markkinoilla alueella I. Toiseksi yksityinen yritys, joka ei ole riippuvainen viranomaisista — nimittäin Astra (kuten sen osallistuminen vuonna 2008 Cantabriassa järjestettyyn tarjouskilpailuun osoittaa) — oli kiinnostunut tarjoamaan tätä palvelua alueella II. Kolmanneksi verkon käyttö alueella II koskee vain kansallisten ja alueellisten yksityisten kanavien lähettämistä (51). Näin ollen voidaan päätellä, ettei maanpäällisen verkon käyttö itsehallintoalueiden, julkisten yritysten ja kuntien toimesta ole julkisen vallan käyttöä viranomaisena.

Välittömät tuensaajat

| (100) | Maanpäällisen digitaalisen lähetysverkon operaattorit ovat riidanalaisten toimien välittömiä tuensaajia, koska ne saivat varat verkkonsa parantamiseen ja laajentamiseen alueella II. Ne myös hyötyvät näiden verkkojen käyttöön ja ylläpitoon myönnettävästä jatkuvasta tuesta. Itsehallintoalueet valitsivat erilaisia lähestymistapoja kattavuuden laajentamisen toteuttamiseen, minkä vuoksi on yksilöity erityyppisiä suoria tuensaajia. |
| --- | --- |

(100)

Maanpäällisen digitaalisen lähetysverkon operaattorit ovat riidanalaisten toimien välittömiä tuensaajia, koska ne saivat varat verkkonsa parantamiseen ja laajentamiseen alueella II. Ne myös hyötyvät näiden verkkojen käyttöön ja ylläpitoon myönnettävästä jatkuvasta tuesta. Itsehallintoalueet valitsivat erilaisia lähestymistapoja kattavuuden laajentamisen toteuttamiseen, minkä vuoksi on yksilöity erityyppisiä suoria tuensaajia.

| (101) | Ensinnäkin osa itsehallintoalueista (52) antoi kattavuuden laajentamisen tehtäväksi julkiselle yritykselle, joka toisinaan toimii televiestintäyrityksenä. Yritykset joko järjestivät tarjouskilpailuja kattavuuden laajentamisesta ja siirsivät tehtävän tarjouskilpailun voittajalle tai toteuttivat laajennuksen itse hankittuaan siinä tarvittavat laitteistot. |
| --- | --- |

(101)

Ensinnäkin osa itsehallintoalueista (52) antoi kattavuuden laajentamisen tehtäväksi julkiselle yritykselle, joka toisinaan toimii televiestintäyrityksenä. Yritykset joko järjestivät tarjouskilpailuja kattavuuden laajentamisesta ja siirsivät tehtävän tarjouskilpailun voittajalle tai toteuttivat laajennuksen itse hankittuaan siinä tarvittavat laitteistot.

| (102) | Nämä julkiset yritykset pystyvät nyt julkisen tuen ansiosta käyttämään maanpäällistä digitaalista lähetysverkkoa alueella II. Ne voivat myös käyttää uutta infrastruktuuria tarjotakseen muita palveluja, joihin kuuluvat esimerkiksi WiMax (langattomat laajakaistastandardit, joilla voidaan tarjota kiinteää tai liikkuvaa laajakaistaa), digitaaliradio, mobiilitelevisio (DVB-H) tai Telefonican peruslaajakaistaverkolle maaseutualueilla ja mobiilioperaattoreille tarjottavat läheisyyspalvelut. Näiden rinnakkaistuotannon etujen ansiosta maanpäällisen digitaalisen lähetysverkon operaattoreilla on mahdollisuus saada tuloja julkisesti rahoitetusta infrastruktuurista. |
| --- | --- |

(102)

Nämä julkiset yritykset pystyvät nyt julkisen tuen ansiosta käyttämään maanpäällistä digitaalista lähetysverkkoa alueella II. Ne voivat myös käyttää uutta infrastruktuuria tarjotakseen muita palveluja, joihin kuuluvat esimerkiksi WiMax (langattomat laajakaistastandardit, joilla voidaan tarjota kiinteää tai liikkuvaa laajakaistaa), digitaaliradio, mobiilitelevisio (DVB-H) tai Telefonican peruslaajakaistaverkolle maaseutualueilla ja mobiilioperaattoreille tarjottavat läheisyyspalvelut. Näiden rinnakkaistuotannon etujen ansiosta maanpäällisen digitaalisen lähetysverkon operaattoreilla on mahdollisuus saada tuloja julkisesti rahoitetusta infrastruktuurista.

| (103) | Julkisten yritysten saama määrällisesti ilmaistavissa oleva etu vastaa kattavuuden laajentamiseen saatujen varojen määrää. |
| --- | --- |

(103)

Julkisten yritysten saama määrällisesti ilmaistavissa oleva etu vastaa kattavuuden laajentamiseen saatujen varojen määrää.

| (104) | Toiseksi osa itsehallintoalueista (53) käynnisti itse alueellisia tarjouskilpailuja maanpäällisen verkon digitaalitelevision laajentamisesta. Espanja väittää, että valtaosa tarjouskilpailuista koski laitteistojen ja välineistöjen toimittamista ja että tällaisia tarjouskilpailuja voittaneet yritykset toimivat laitteistotoimittajina. Tämä pätee Espanjan mukaan myös Abertisiin, Tradiaan ja Retevisioniin. Tutkimuksessa tehdyt havainnot viittaavat kuitenkin siihen, että merkittävä osa tarjouskilpailuista koski kattavuuden laajentamista eikä pelkästään laitteistojen toimitusta (54). Näin ollen Espanjan väitteistä poiketen komissio katsoo, että Abertis ja muut yritykset osallistuivat tällaisiin tarjouskilpailuihin verkko-operaattorin ominaisuudessa (55). Tällöin tarjouskilpailujen voittajat saivat kilpailuetua muihin sellaisiin verkko-operaattoreihin nähden, jotka eivät voineet edes osallistua valintaprosessiin. Niiden saama etu vastaa niiden varojen summaa, jotka yritykset saivat laajennusta varten voitettuaan tarjouskilpailun, joka ei ollut teknologianeutraali. |
| --- | --- |

(104)

Toiseksi osa itsehallintoalueista (53) käynnisti itse alueellisia tarjouskilpailuja maanpäällisen verkon digitaalitelevision laajentamisesta. Espanja väittää, että valtaosa tarjouskilpailuista koski laitteistojen ja välineistöjen toimittamista ja että tällaisia tarjouskilpailuja voittaneet yritykset toimivat laitteistotoimittajina. Tämä pätee Espanjan mukaan myös Abertisiin, Tradiaan ja Retevisioniin. Tutkimuksessa tehdyt havainnot viittaavat kuitenkin siihen, että merkittävä osa tarjouskilpailuista koski kattavuuden laajentamista eikä pelkästään laitteistojen toimitusta (54). Näin ollen Espanjan väitteistä poiketen komissio katsoo, että Abertis ja muut yritykset osallistuivat tällaisiin tarjouskilpailuihin verkko-operaattorin ominaisuudessa (55). Tällöin tarjouskilpailujen voittajat saivat kilpailuetua muihin sellaisiin verkko-operaattoreihin nähden, jotka eivät voineet edes osallistua valintaprosessiin. Niiden saama etu vastaa niiden varojen summaa, jotka yritykset saivat laajennusta varten voitettuaan tarjouskilpailun, joka ei ollut teknologianeutraali.

| (105) | Kolmanneksi osa itsehallintoalueista (56) myönsi varoja kunnille maanpäällisen verkon digitaalitelevision kattavuuden laajentamiseen. Espanja väittää, että näissä oli kyse pelkästään eri hallintotasojen välisistä varainsiirroista ja että laajentamalla omistuksessaan olevia verkkoja kunnat pelkästään täyttivät hallinnollisia velvoitteitaan asukkaita kohtaan. Espanja kuitenkin myöntää, että paikallishallinnon elimet toimivat verkko-operaattoreina, että monet niistä on rekisteröity CMT:n verkko-operaattoriluetteloon ja että ne toteuttivat verkon laajennuksen, joissain tapauksissa tarjouskilpailumenettelyllä. Näin ollen komissio katsoo, että toimiessaan paikallisina maanpäällisen digitaalisen lähetysverkon operaattoreina paikallishallinnon elimet ovat suoria tuensaajia. Niiden saama etu vastaa niiden varojen määrää, jotka alue- ja keskusviranomaiset myönsivät kattavuuden laajentamiseen. Tämä pätee myös siinä tapauksessa, että laajennus rahoitetaan osittain paikallishallinnon elimen omista varoista, mikä on kyseiselle yritykselle tai toiminnolle myönnettyä tukea. |
| --- | --- |

(105)

Kolmanneksi osa itsehallintoalueista (56) myönsi varoja kunnille maanpäällisen verkon digitaalitelevision kattavuuden laajentamiseen. Espanja väittää, että näissä oli kyse pelkästään eri hallintotasojen välisistä varainsiirroista ja että laajentamalla omistuksessaan olevia verkkoja kunnat pelkästään täyttivät hallinnollisia velvoitteitaan asukkaita kohtaan. Espanja kuitenkin myöntää, että paikallishallinnon elimet toimivat verkko-operaattoreina, että monet niistä on rekisteröity CMT:n verkko-operaattoriluetteloon ja että ne toteuttivat verkon laajennuksen, joissain tapauksissa tarjouskilpailumenettelyllä. Näin ollen komissio katsoo, että toimiessaan paikallisina maanpäällisen digitaalisen lähetysverkon operaattoreina paikallishallinnon elimet ovat suoria tuensaajia. Niiden saama etu vastaa niiden varojen määrää, jotka alue- ja keskusviranomaiset myönsivät kattavuuden laajentamiseen. Tämä pätee myös siinä tapauksessa, että laajennus rahoitetaan osittain paikallishallinnon elimen omista varoista, mikä on kyseiselle yritykselle tai toiminnolle myönnettyä tukea.

| (106) | Kokonaisuutena tarkasteltuna Abertis ja Retevision olivat tarjouskilpailujen suurimmat tuensaajat. Saatujen tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että ne saivat yhteensä noin [...] kattavuuden laajentamiseen tarkoitettujen varojen kokonaismäärästä: vähintään [...] miljoonaa euroa verkon kattavuuden laajentamista koskevien tarjouskilpailujen seurauksena. |
| --- | --- |

(106)

Kokonaisuutena tarkasteltuna Abertis ja Retevision olivat tarjouskilpailujen suurimmat tuensaajat. Saatujen tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että ne saivat yhteensä noin [...] kattavuuden laajentamiseen tarkoitettujen varojen kokonaismäärästä: vähintään [...] miljoonaa euroa verkon kattavuuden laajentamista koskevien tarjouskilpailujen seurauksena.

| (107) | Lisäksi osa itsehallintoalueista on myöntänyt valtiontukea verkkojen käyttöön ja ylläpitoon. Näitä tehtäviä hoitavat joko julkiset yritykset tai kunnat, tai ne on ulkoistettu esimerkiksi lähetyskeskusten omistajille. Espanjan keskusviranomaiset väittivät, etteivät ne asettaneet velvoitetta käyttää ja ylläpitää digitalisoituja laitoksia ja että itsehallintoalueiden tehtävänä oli päättää tästä. Tutkinnan aikana useat itsehallintoalueet toimittivat lukuja, joista kävi ilmi, että ne todellakin rahoittivat lähetyskeskusten käyttöä ja ylläpitoa alueella II, erityisesti vuodesta 2009 alkaen, sen jälkeen kun tarjouskilpailujen voittajien kanssa tehtyihin sopimuksiin sisältynyt, alun perin kaksivuotinen käyttö- ja ylläpitoajanjakso oli päättynyt. Tätä pidetään jatkuvana tukena, ja yritykset, joille on annettu tehtäväksi digitalisoidun maanpäällisen verkon käyttö ja ylläpito alueella II, ovat suoria tuensaajia. |
| --- | --- |

(107)

Lisäksi osa itsehallintoalueista on myöntänyt valtiontukea verkkojen käyttöön ja ylläpitoon. Näitä tehtäviä hoitavat joko julkiset yritykset tai kunnat, tai ne on ulkoistettu esimerkiksi lähetyskeskusten omistajille. Espanjan keskusviranomaiset väittivät, etteivät ne asettaneet velvoitetta käyttää ja ylläpitää digitalisoituja laitoksia ja että itsehallintoalueiden tehtävänä oli päättää tästä. Tutkinnan aikana useat itsehallintoalueet toimittivat lukuja, joista kävi ilmi, että ne todellakin rahoittivat lähetyskeskusten käyttöä ja ylläpitoa alueella II, erityisesti vuodesta 2009 alkaen, sen jälkeen kun tarjouskilpailujen voittajien kanssa tehtyihin sopimuksiin sisältynyt, alun perin kaksivuotinen käyttö- ja ylläpitoajanjakso oli päättynyt. Tätä pidetään jatkuvana tukena, ja yritykset, joille on annettu tehtäväksi digitalisoidun maanpäällisen verkon käyttö ja ylläpito alueella II, ovat suoria tuensaajia.

| (108) | Yleisemmin tarkasteltuna Abertis myös hyötyy siitä, että toisten verkko-operaattorien pääsy maksuttomien televisiosignaalien lähettämistä Espanjassa koskeville markkinoille estetään (57). |
| --- | --- |

(108)

Yleisemmin tarkasteltuna Abertis myös hyötyy siitä, että toisten verkko-operaattorien pääsy maksuttomien televisiosignaalien lähettämistä Espanjassa koskeville markkinoille estetään (57).

Välilliset tuensaajat

| (109) | Verkko-operaattorit. Välillisiä tuensaajia ovat verkko-operaattorit, jotka osallistuivat kattavuuden laajentamista koskeviin tarjouskilpailuihin, joita julkiset yritykset järjestivät edellä johdanto-osan 101 kappaleessa kuvatussa ensimmäisessä tapauksessa. Julkiset yritykset eivät toteuttaneet laajennusta itse eivätkä pitäneet kattavuuden laajentamiseen tarkoitettuja varoja. Sen sijaan ne ohjasivat varat verkko-operaattoreille laajennusta koskevien tarjouskilpailujen kautta. Nämä laajennusta koskevat tarjouskilpailut suunnattiin vain maanpäällisen verkon operaattoreille. Viimeksi mainitut hyötyivät siten satelliittioperaattorien poissulkemisesta. Lisäksi markkinoilla toimivien operaattoreiden vähäisen määrän vuoksi maanpäällisen verkon operaattoreihin kohdistui vain vähäisiä kilpailupaineita. Kuten edellä välittömien tuensaajien yhteydessä todettiin, maanpäällisen verkon operaattorit hyötyvät tuesta myös silloin, jos ne käyttävät uutta infrastruktuuria myös muiden palvelujen (kuten WiMaxin, digitaaliradion ja mobiilitelevision) tarjoamiseen. Näiden verkko-operaattoreiden saama etu vastaa laajennusta koskevan tarjouskilpailun seurauksena saatujen varojen määrää (58). |
| --- | --- |

(109)

Verkko-operaattorit. Välillisiä tuensaajia ovat verkko-operaattorit, jotka osallistuivat kattavuuden laajentamista koskeviin tarjouskilpailuihin, joita julkiset yritykset järjestivät edellä johdanto-osan 101 kappaleessa kuvatussa ensimmäisessä tapauksessa. Julkiset yritykset eivät toteuttaneet laajennusta itse eivätkä pitäneet kattavuuden laajentamiseen tarkoitettuja varoja. Sen sijaan ne ohjasivat varat verkko-operaattoreille laajennusta koskevien tarjouskilpailujen kautta. Nämä laajennusta koskevat tarjouskilpailut suunnattiin vain maanpäällisen verkon operaattoreille. Viimeksi mainitut hyötyivät siten satelliittioperaattorien poissulkemisesta. Lisäksi markkinoilla toimivien operaattoreiden vähäisen määrän vuoksi maanpäällisen verkon operaattoreihin kohdistui vain vähäisiä kilpailupaineita. Kuten edellä välittömien tuensaajien yhteydessä todettiin, maanpäällisen verkon operaattorit hyötyvät tuesta myös silloin, jos ne käyttävät uutta infrastruktuuria myös muiden palvelujen (kuten WiMaxin, digitaaliradion ja mobiilitelevision) tarjoamiseen. Näiden verkko-operaattoreiden saama etu vastaa laajennusta koskevan tarjouskilpailun seurauksena saatujen varojen määrää (58).

| (110) | Laitteistotoimittajat.Toisin kuin verkko-operaattoreita, laitteistotoimittajia ei pidetä välillisinä tuensaajina, koska ne eivät saaneet tukitoimenpiteestä valikoivaa etua. Kuten Italiassa digitaalisille sovittimille myönnetyn tuen tapauksessa (59), ei ole ollut mahdollista erottaa erityyppisten digitaalisten infrastruktuurien valmistajien eri ryhmiä, koska valmistajien pitäisi pystyä valmistamaan kaikentyyppisiä laitteistoja. Tarjouskilpailut voittaneet yritykset eivät eroa niistä yrityksistä, jotka olisivat osallistuneet tarjouskilpailuihin, jos tukiohjelma olisi ollut teknologianeutraali verkko-operaattorien osalta (60). Espanjassa yritykset, jotka integroivat, asentavat ja toimittavat maanpäällisen verkon digitaalitelevision laajentamisessa tarvittavia laitteistoja, tarjoavat yleensä myös muita palveluja. Tällaisten laitteistojen valmistajat, samoin kuin televiestintäoperaattorit, voivat myös tarjota maanpäällisiä ratkaisuja tai satelliittiratkaisuja tai näiden kahden yhdistelmää (61). |
| --- | --- |

(110)

Laitteistotoimittajat.Toisin kuin verkko-operaattoreita, laitteistotoimittajia ei pidetä välillisinä tuensaajina, koska ne eivät saaneet tukitoimenpiteestä valikoivaa etua. Kuten Italiassa digitaalisille sovittimille myönnetyn tuen tapauksessa (59), ei ole ollut mahdollista erottaa erityyppisten digitaalisten infrastruktuurien valmistajien eri ryhmiä, koska valmistajien pitäisi pystyä valmistamaan kaikentyyppisiä laitteistoja. Tarjouskilpailut voittaneet yritykset eivät eroa niistä yrityksistä, jotka olisivat osallistuneet tarjouskilpailuihin, jos tukiohjelma olisi ollut teknologianeutraali verkko-operaattorien osalta (60). Espanjassa yritykset, jotka integroivat, asentavat ja toimittavat maanpäällisen verkon digitaalitelevision laajentamisessa tarvittavia laitteistoja, tarjoavat yleensä myös muita palveluja. Tällaisten laitteistojen valmistajat, samoin kuin televiestintäoperaattorit, voivat myös tarjota maanpäällisiä ratkaisuja tai satelliittiratkaisuja tai näiden kahden yhdistelmää (61).

| (111) | Kyseessä olevalla toimenpiteellä ei pyritä sen tavoitteella tai yleisellä rakenteella antamaan etua valmistajille. Mikä tahansa julkinen politiikka, jolla edistetään digitalisointia (kaikkein teknologianeutraaleintakin), suosisi digitaalisten laitteistojen valmistajia. Laitteistojen valmistajien tapauksessa sitä, että ne hyötyivät toimenpiteestä johtuneesta myynnin kasvusta, voidaan siten pitää automaattisena sivuvaikutuksena. Periaatteessa millä tahansa valtiontuella on heijastusvaikutus valtiontuen saajan toimittajiin. Tästä ei kuitenkaan synny välttämättä valikoivaa etua tällaisille toimittajille. Laitteistotoimittajat eivät olleet tuen kohderyhmä eivätkä siksi hyötyneet kohdennetusta välillisestä vaikutuksesta. Koska laitteistotoimittajat valittiin läpinäkyvien tarjouskilpailumenettelyjen perusteella, jotka olivat avoimia kaikille laitteistotoimittajille ja myös muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneille toimittajille, niiden ei voida olettaa saaneen tukitoimenpiteen seurauksena epätavallisia voittoja. |
| --- | --- |

(111)

Kyseessä olevalla toimenpiteellä ei pyritä sen tavoitteella tai yleisellä rakenteella antamaan etua valmistajille. Mikä tahansa julkinen politiikka, jolla edistetään digitalisointia (kaikkein teknologianeutraaleintakin), suosisi digitaalisten laitteistojen valmistajia. Laitteistojen valmistajien tapauksessa sitä, että ne hyötyivät toimenpiteestä johtuneesta myynnin kasvusta, voidaan siten pitää automaattisena sivuvaikutuksena. Periaatteessa millä tahansa valtiontuella on heijastusvaikutus valtiontuen saajan toimittajiin. Tästä ei kuitenkaan synny välttämättä valikoivaa etua tällaisille toimittajille. Laitteistotoimittajat eivät olleet tuen kohderyhmä eivätkä siksi hyötyneet kohdennetusta välillisestä vaikutuksesta. Koska laitteistotoimittajat valittiin läpinäkyvien tarjouskilpailumenettelyjen perusteella, jotka olivat avoimia kaikille laitteistotoimittajille ja myös muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneille toimittajille, niiden ei voida olettaa saaneen tukitoimenpiteen seurauksena epätavallisia voittoja.

| (112) | Lähetystoiminnan harjoittajat.Espanja on osoittanut riittävästi, etteivät maanpäällisen verkon lähetystoiminnan harjoittajat saaneet kattavuuden laajentamisen seurauksena minkäänlaista etua. Toisin kuin alueella I, lähetystoiminnan harjoittajat kieltäytyivät maksamasta digitalisointia alueella II, koska ne eivät saisi siitä lisätuloja. Itse asiassa, kun otetaan huomioon kyseinen pieni väestönosa, joka ei näytä olevan mainostajien kaupallinen kohderyhmä, aluetta II koskevan laajennuksen jälkeen lähetystoiminnan harjoittajat eivät voineet korottaa huomattavasti mainosmaksuja. Maanpäällisen verkon lähetystoiminnan harjoittajat eivät siten ole tutkittavana olevan toimenpiteen välillisiä tuensaajia. |
| --- | --- |

(112)

Lähetystoiminnan harjoittajat.Espanja on osoittanut riittävästi, etteivät maanpäällisen verkon lähetystoiminnan harjoittajat saaneet kattavuuden laajentamisen seurauksena minkäänlaista etua. Toisin kuin alueella I, lähetystoiminnan harjoittajat kieltäytyivät maksamasta digitalisointia alueella II, koska ne eivät saisi siitä lisätuloja. Itse asiassa, kun otetaan huomioon kyseinen pieni väestönosa, joka ei näytä olevan mainostajien kaupallinen kohderyhmä, aluetta II koskevan laajennuksen jälkeen lähetystoiminnan harjoittajat eivät voineet korottaa huomattavasti mainosmaksuja. Maanpäällisen verkon lähetystoiminnan harjoittajat eivät siten ole tutkittavana olevan toimenpiteen välillisiä tuensaajia.

5.2.1.3   Valikoivuus

| (113) | Toimenpiteellä, jatkuva tuki mukaan lukien, verkko-operaattoreille annettu etu on valikoivaa, koska se ulottuu vain lähetystoiminnan alaan. Mainitulla alalla toimenpide koskee vain yrityksiä, jotka toimivat aktiivisesti maanpäällisen verkon markkinoilla. Lainsäädäntökehykseen sisältyy tukikelpoisuutta koskevia teknisiä eritelmiä, jotka vain maanpäällisen verkon teknologia voi täyttää. Lisäksi vain maanpäällisen verkon markkinoilla toimivat yritykset saivat jatkuvaa tukea verkon ylläpitoon ja käyttöön. Toimenpiteen ulkopuolelle jäävät siten verkko-operaattorit, jotka käyttävät muita verkkoja, kuten satelliitti- ja kaapeliverkkoa ja IPTV:tä. |
| --- | --- |

(113)

Toimenpiteellä, jatkuva tuki mukaan lukien, verkko-operaattoreille annettu etu on valikoivaa, koska se ulottuu vain lähetystoiminnan alaan. Mainitulla alalla toimenpide koskee vain yrityksiä, jotka toimivat aktiivisesti maanpäällisen verkon markkinoilla. Lainsäädäntökehykseen sisältyy tukikelpoisuutta koskevia teknisiä eritelmiä, jotka vain maanpäällisen verkon teknologia voi täyttää. Lisäksi vain maanpäällisen verkon markkinoilla toimivat yritykset saivat jatkuvaa tukea verkon ylläpitoon ja käyttöön. Toimenpiteen ulkopuolelle jäävät siten verkko-operaattorit, jotka käyttävät muita verkkoja, kuten satelliitti- ja kaapeliverkkoa ja IPTV:tä.

5.2.2   Julkisen palvelun tehtävä

| (114) | Espanjan mukaan maan hallinto-organisaation ja keskus- ja alueviranomaisten toimivaltajaon vuoksi alueiden tehtävä on osoittaa Altmark-oikeuskäytännön perusteella, ettei kyseessä ole valtiontuki. Espanjan viranomaiset esittävät parhaana ja ainoana esimerkkinään Baskimaan tapauksen. Yksikään toinen itsehallintoalue ei esittänyt perusteluja sen väitteen tueksi, että maanpäällisen verkon käyttö on julkinen palvelu. |
| --- | --- |

(114)

Espanjan mukaan maan hallinto-organisaation ja keskus- ja alueviranomaisten toimivaltajaon vuoksi alueiden tehtävä on osoittaa Altmark-oikeuskäytännön perusteella, ettei kyseessä ole valtiontuki. Espanjan viranomaiset esittävät parhaana ja ainoana esimerkkinään Baskimaan tapauksen. Yksikään toinen itsehallintoalue ei esittänyt perusteluja sen väitteen tueksi, että maanpäällisen verkon käyttö on julkinen palvelu.

| (115) | Baskimaan hallituksen omistama julkinen yritys Itelazpi tarjoaa siirtopalveluja ja lähetystaajuuksia radiolle ja televisiolle. Se käyttää tähän tarkoitukseen noin 200:aa lähetyskeskusta, joista useimmat omistaa Baskimaan hallitus. Kattavuuden laajentamiseksi Itelazpin tehtäväksi annettiin järjestää kymmenen alueellista tarjouskilpailua maanpäällisen infrastruktuurin digitalisoinnissa tarvittavien laitteistojen toimittamisesta. |
| --- | --- |

(115)

Baskimaan hallituksen omistama julkinen yritys Itelazpi tarjoaa siirtopalveluja ja lähetystaajuuksia radiolle ja televisiolle. Se käyttää tähän tarkoitukseen noin 200:aa lähetyskeskusta, joista useimmat omistaa Baskimaan hallitus. Kattavuuden laajentamiseksi Itelazpin tehtäväksi annettiin järjestää kymmenen alueellista tarjouskilpailua maanpäällisen infrastruktuurin digitalisoinnissa tarvittavien laitteistojen toimittamisesta.

| (116) | Baskimaan mukaan jäsenvaltioilla on huomattava harkintavalta yleishyödyllisen taloudellisen palvelun määrittelemisessä. Komissio voi kyseenalaistaa määritelmän vain, jos se on ilmeisen virheellinen. Tämä harkintavalta on vieläkin laajempi julkisen palvelun yleisradiotoiminnan tapauksessa (62). Tämän perusteella Baskimaa on väittänyt, että lähetysverkkojen käyttöä voidaan pitää yleishyödyllisenä taloudellisena palveluna. Kyseessä ei ole erillinen palvelu vaan pikemminkin julkisen palvelun yleisradiotoimintaan luonnostaan kuuluva ”olennainen palvelu”, joka perustuu Espanjan lainsäädännön eri säännöksiin ja oikeuskäytäntöön (63). |
| --- | --- |

(116)

Baskimaan mukaan jäsenvaltioilla on huomattava harkintavalta yleishyödyllisen taloudellisen palvelun määrittelemisessä. Komissio voi kyseenalaistaa määritelmän vain, jos se on ilmeisen virheellinen. Tämä harkintavalta on vieläkin laajempi julkisen palvelun yleisradiotoiminnan tapauksessa (62). Tämän perusteella Baskimaa on väittänyt, että lähetysverkkojen käyttöä voidaan pitää yleishyödyllisenä taloudellisena palveluna. Kyseessä ei ole erillinen palvelu vaan pikemminkin julkisen palvelun yleisradiotoimintaan luonnostaan kuuluva ”olennainen palvelu”, joka perustuu Espanjan lainsäädännön eri säännöksiin ja oikeuskäytäntöön (63).

| (117) | Baskimaan viranomaisten mukaan Itelazpille myönnetty rahoitus oli itse asiassa korvaus yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen tarjoamisesta ja täyttää siten Altmark-edellytykset. |
| --- | --- |

(117)

Baskimaan viranomaisten mukaan Itelazpille myönnetty rahoitus oli itse asiassa korvaus yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen tarjoamisesta ja täyttää siten Altmark-edellytykset.

| (118) | Altmark-tuomiossaan yhteisöjen tuomioistuin totesi, ettei julkisesta palvelusta maksettava korvaus ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua taloudellista etua, jos kaikki seuraavat neljä edellytystä täyttyvät: 1) tuensaajayrityksen tehtäväksi on tosiasiassa annettava julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen ja nämä velvoitteet on määriteltävä selvästi, 2) parametrit, joiden perusteella korvaus lasketaan, on etukäteen vahvistettava objektiivisesti ja läpinäkyvästi, 3) korvaus ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen, jotta voidaan kattaa kaikki ne kustannukset, joita julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen aiheuttaa, ja 4) jotta varmistetaan palvelujen tuottaminen julkisyhteisön kannalta vähäisimmin kustannuksin, julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä vastaava yritys valitaan joko julkisia hankintoja koskevassa menettelyssä, tai yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen tarjoamisesta aiheutuvat kustannukset määritetään tarkastelemalla kustannuksia, joita hyvin johdetulle keskiveroyritykselle aiheutuisi niiden tarjoamisesta. |
| --- | --- |

(118)

Altmark-tuomiossaan yhteisöjen tuomioistuin totesi, ettei julkisesta palvelusta maksettava korvaus ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua taloudellista etua, jos kaikki seuraavat neljä edellytystä täyttyvät: 1) tuensaajayrityksen tehtäväksi on tosiasiassa annettava julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen ja nämä velvoitteet on määriteltävä selvästi, 2) parametrit, joiden perusteella korvaus lasketaan, on etukäteen vahvistettava objektiivisesti ja läpinäkyvästi, 3) korvaus ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen, jotta voidaan kattaa kaikki ne kustannukset, joita julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen aiheuttaa, ja 4) jotta varmistetaan palvelujen tuottaminen julkisyhteisön kannalta vähäisimmin kustannuksin, julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä vastaava yritys valitaan joko julkisia hankintoja koskevassa menettelyssä, tai yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen tarjoamisesta aiheutuvat kustannukset määritetään tarkastelemalla kustannuksia, joita hyvin johdetulle keskiveroyritykselle aiheutuisi niiden tarjoamisesta.

Ensimmäinen Altmark-edellytys: julkisen palvelun velvoitteiden selvä määritteleminen ja osoittaminen

| (119) | Espanjan lainsäädännössä ei säädetä, että maanpäällisen verkon käyttö on julkinen palvelu. Vuoden 1998 televiestintälaissa (64) todetaan, että televiestintäpalvelut, mukaan lukien radio- ja televisiolähetyksiä tukevien verkkojen käyttö, ovat yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja, mutta niillä ei ole julkisen palvelun asemaa, joka on varattu vain joillekin televiestintäpalveluille (65). Nykyisin voimassa olevaan televiestintälakiin (66) sisältyy sama luokittelu. Televisiolähetystoimintaa koskevia lähetyspalveluja eli signaalien siirtoa televiestintäverkkojen välityksellä pidetään televiestintäpalveluina, ja tässä ominaisuudessa ne ovat yleishyödyllisiä palveluja mutta eivät julkista palvelua (67). |
| --- | --- |

(119)

Espanjan lainsäädännössä ei säädetä, että maanpäällisen verkon käyttö on julkinen palvelu. Vuoden 1998 televiestintälaissa (64) todetaan, että televiestintäpalvelut, mukaan lukien radio- ja televisiolähetyksiä tukevien verkkojen käyttö, ovat yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja, mutta niillä ei ole julkisen palvelun asemaa, joka on varattu vain joillekin televiestintäpalveluille (65). Nykyisin voimassa olevaan televiestintälakiin (66) sisältyy sama luokittelu. Televisiolähetystoimintaa koskevia lähetyspalveluja eli signaalien siirtoa televiestintäverkkojen välityksellä pidetään televiestintäpalveluina, ja tässä ominaisuudessa ne ovat yleishyödyllisiä palveluja mutta eivät julkista palvelua (67).

| (120) | Televiestintälain säännökset ovat joka tapauksessa teknologianeutraaleja. Lain 1 §:ään sisältyvän määritelmän mukaan televiestinnällä tarkoitetaan verkossa tapahtuvaa sähköisen viestinnän palvelujen tarjoamista ja siihen liittyviä laitteistoja. Televiestintä on signaalien lähettämistä missä tahansa televiestintäverkossa eikä erityisesti maanpäällisessä verkossa (68). Lisäksi lain 3 §:ssä määritetään yhdeksi sen tavoitteista edistää mahdollisuuksien mukaan sääntelyn teknologianeutraaliutta. |
| --- | --- |

(120)

Televiestintälain säännökset ovat joka tapauksessa teknologianeutraaleja. Lain 1 §:ään sisältyvän määritelmän mukaan televiestinnällä tarkoitetaan verkossa tapahtuvaa sähköisen viestinnän palvelujen tarjoamista ja siihen liittyviä laitteistoja. Televiestintä on signaalien lähettämistä missä tahansa televiestintäverkossa eikä erityisesti maanpäällisessä verkossa (68). Lisäksi lain 3 §:ssä määritetään yhdeksi sen tavoitteista edistää mahdollisuuksien mukaan sääntelyn teknologianeutraaliutta.

| (121) | Vaikka varojen Itelazpille siirtämisen ajankohtana voimassa olleessa ja sovelletussa laissa määriteltiin julkisen palvelun yleisradiotoiminta julkiseksi palveluksi, komission mukaan ei ole mahdollista ulottaa tätä määritelmää koskemaan jonkin tietyn tukiverkon käyttöä. Lisäksi, jos on olemassa useita lähetysverkkoja, yhtä tiettyä verkkoa ei voida pitää ”olennaisena” lähetyssignaalien välittämisen kannalta. Näin ollen olisi ollut ilmeinen virhe, jos Espanjan lainsäädännössä olisi määritetty julkiseksi palveluksi jonkin tietyn verkon käyttö lähetyssignaalien välittämiseen. |
| --- | --- |

(121)

Vaikka varojen Itelazpille siirtämisen ajankohtana voimassa olleessa ja sovelletussa laissa määriteltiin julkisen palvelun yleisradiotoiminta julkiseksi palveluksi, komission mukaan ei ole mahdollista ulottaa tätä määritelmää koskemaan jonkin tietyn tukiverkon käyttöä. Lisäksi, jos on olemassa useita lähetysverkkoja, yhtä tiettyä verkkoa ei voida pitää ”olennaisena” lähetyssignaalien välittämisen kannalta. Näin ollen olisi ollut ilmeinen virhe, jos Espanjan lainsäädännössä olisi määritetty julkiseksi palveluksi jonkin tietyn verkon käyttö lähetyssignaalien välittämiseen.

| (122) | Näin ollen on katsottava, ettei maanpäällisten verkkojen käytöllä ole Espanjan lainsäädännössä julkisen palvelun asemaa. |
| --- | --- |

(122)

Näin ollen on katsottava, ettei maanpäällisten verkkojen käytöllä ole Espanjan lainsäädännössä julkisen palvelun asemaa.

| (123) | Baskimaan viranomaiset väittävät, että tämän yleishyödyllisen taloudellisen palvelun tarjoamisen antaminen Itelazpin tehtäväksi sisältyy nimenomaisesti Baskimaan hallituksen, EUDELin (Baskimaan kuntien yhteisjärjestö) ja kolmen Baskimaan alueneuvoston välisiin sopimuksiin. |
| --- | --- |

(123)

Baskimaan viranomaiset väittävät, että tämän yleishyödyllisen taloudellisen palvelun tarjoamisen antaminen Itelazpin tehtäväksi sisältyy nimenomaisesti Baskimaan hallituksen, EUDELin (Baskimaan kuntien yhteisjärjestö) ja kolmen Baskimaan alueneuvoston välisiin sopimuksiin.

| (124) | Sopimuksissa Baskimaan hallinto tunnustaa, että tiedon yleisen saatavuuden ja tiedon monimuotoisuuden kaltaiset arvot edellyttävät, että maksuttomat televisiolähetykset ovat saatavilla koko alueella, ja pyrkii turvaamaan nämä arvot laajentamalla valtion multipleksien kattavuutta (69). Sopimuksissa ei kuitenkaan itse asiassa määrätä, että maanpäällisen verkon käyttöä pidetään julkisena palveluna. Näin ollen komissio katsoo, ettei sopimusten sanamuoto ole riittävä, jotta sen perusteella voitaisiin määrittää selkeästi julkisen palvelun tehtävän ala, eikä tämän perusteella voida väittää, että maanpäällisessä verkossa tapahtuva lähettäminen on julkista palvelua. |
| --- | --- |

(124)

Sopimuksissa Baskimaan hallinto tunnustaa, että tiedon yleisen saatavuuden ja tiedon monimuotoisuuden kaltaiset arvot edellyttävät, että maksuttomat televisiolähetykset ovat saatavilla koko alueella, ja pyrkii turvaamaan nämä arvot laajentamalla valtion multipleksien kattavuutta (69). Sopimuksissa ei kuitenkaan itse asiassa määrätä, että maanpäällisen verkon käyttöä pidetään julkisena palveluna. Näin ollen komissio katsoo, ettei sopimusten sanamuoto ole riittävä, jotta sen perusteella voitaisiin määrittää selkeästi julkisen palvelun tehtävän ala, eikä tämän perusteella voida väittää, että maanpäällisessä verkossa tapahtuva lähettäminen on julkista palvelua.

| (125) | Siten ensimmäisen Altmark-edellytyksen ei ole osoitettu täyttyneen. |
| --- | --- |

(125)

Siten ensimmäisen Altmark-edellytyksen ei ole osoitettu täyttyneen.

| (126) | Altmark-tuomiossa asetetut edellytykset ovat kumulatiivisia, eli niiden kaikkien on täytyttävä, jotta toimenpidettä ei pidetä valtiontukena. Koska ensimmäinen edellytys ei täyty, Baskimaan viranomaisten Itelazpille myöntämää rahoitusta ei siten voida pitää korvauksena yleishyödyllisen taloudellisen palvelun tarjoamisesta. |
| --- | --- |

(126)

Altmark-tuomiossa asetetut edellytykset ovat kumulatiivisia, eli niiden kaikkien on täytyttävä, jotta toimenpidettä ei pidetä valtiontukena. Koska ensimmäinen edellytys ei täyty, Baskimaan viranomaisten Itelazpille myöntämää rahoitusta ei siten voida pitää korvauksena yleishyödyllisen taloudellisen palvelun tarjoamisesta.

Neljäs Altmark-edellytys: palvelujen tuottaminen julkisyhteisön kannalta vähäisimmin kustannuksin

| (127) | Jos tarjouskilpailua ei järjestetä, neljäs Altmark-edellytys edellyttää, että tarvittavan korvauksen taso on määritettävä tarkastelemalla sellaisia kustannuksia, joita hyvin johdetulle ja asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen kannalta riittävillä kuljetusvälineillä varustetulle keskivertoyritykselle aiheutuisi kyseisten velvoitteiden täyttämisestä. Tässä yhteydessä on otettava huomioon toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto. |
| --- | --- |

(127)

Jos tarjouskilpailua ei järjestetä, neljäs Altmark-edellytys edellyttää, että tarvittavan korvauksen taso on määritettävä tarkastelemalla sellaisia kustannuksia, joita hyvin johdetulle ja asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen kannalta riittävillä kuljetusvälineillä varustetulle keskivertoyritykselle aiheutuisi kyseisten velvoitteiden täyttämisestä. Tässä yhteydessä on otettava huomioon toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto.

| (128) | Koska tarjouskilpailua ei järjestetty, Baskimaan viranomaiset väittävät kyseisen edellytyksen täyttyvän sen vuoksi, että Itelazpi itse on hyvin johdettu ja kyseisten toimintojen suorittamiseen riittävillä välineillä varustettu yritys. Kustannusvertailun perusteella Baskimaan viranomaiset päättelevät, että satelliittilähetykset olisivat tulleet kalliimmiksi kuin Itelazpin maanpäällisen verkon parantaminen (70). Neljännen Altmark-edellytyksen täyttämiseksi vertailu satelliittiteknologiaan ei kuitenkaan riitä osoittamaan, että Itelazpi on tehokas toimija. On myös mahdollista, että toiset maanpäällisen verkon operaattorit olisivat tarjonneet tämän palvelun vähäisemmillä kustannuksilla.
  Edellä esitetyn perusteella on pääteltävä, ettei neljäs Altmark-edellytys täyty myöskään Baskimaan tapauksessa. Koska Altmark-edellytykset ovat kumulatiivisia, ei voida katsoa, että Baskimaan viranomaisten Itelazpille myöntämä rahoitus ei ole valtiontukea sen vuoksi, että se täyttää edellytykset, jotta sitä voidaan pitää korvauksena yleishyödyllisen taloudellisen palvelun tarjoamisesta. |
| --- | --- |

(128)

Koska tarjouskilpailua ei järjestetty, Baskimaan viranomaiset väittävät kyseisen edellytyksen täyttyvän sen vuoksi, että Itelazpi itse on hyvin johdettu ja kyseisten toimintojen suorittamiseen riittävillä välineillä varustettu yritys. Kustannusvertailun perusteella Baskimaan viranomaiset päättelevät, että satelliittilähetykset olisivat tulleet kalliimmiksi kuin Itelazpin maanpäällisen verkon parantaminen (70). Neljännen Altmark-edellytyksen täyttämiseksi vertailu satelliittiteknologiaan ei kuitenkaan riitä osoittamaan, että Itelazpi on tehokas toimija. On myös mahdollista, että toiset maanpäällisen verkon operaattorit olisivat tarjonneet tämän palvelun vähäisemmillä kustannuksilla.

Edellä esitetyn perusteella on pääteltävä, ettei neljäs Altmark-edellytys täyty myöskään Baskimaan tapauksessa. Koska Altmark-edellytykset ovat kumulatiivisia, ei voida katsoa, että Baskimaan viranomaisten Itelazpille myöntämä rahoitus ei ole valtiontukea sen vuoksi, että se täyttää edellytykset, jotta sitä voidaan pitää korvauksena yleishyödyllisen taloudellisen palvelun tarjoamisesta.

5.2.2.1   Kilpailun vääristyminen

| (129) | Espanja ja Abertis väittävät, että maanpäällisen verkon digitaalitelevisioteknologia ja satelliittiteknologia muodostavat kahdet erilliset markkinat. Maanpäällinen digitaalinen lähetysverkko on pääasiallinen verkko maksuttomille maanpäällisille televisiolähetyksille, joiden osalta operaattorien määrä kansallisilla markkinoilla määräytyy Espanjan hallituksen myöntämien toimilupien perusteella. Maksuttomien maanpäällisten televisiolähetysten rahoitus tulee mainonnasta. Satelliittitelevision osalta suuri määrä kanavia on saatavilla Espanjassa vain maksullisessa verkossa, jossa Astra toimii verkko-operaattorina. Näitä kanavia rahoitetaan tilauksilla, jotka koskevat yleensä kanavapaketteja. Espanjan viranomaiset myös huomauttavat, että Espanjassa satelliittijakelusta lähetystoiminnan harjoittajille syntyvät kustannukset ovat paljon suuremmat kuin maanpäällisten lähetysten kustannukset, minkä vuoksi maksuttomien kanavien lähetystoiminnan harjoittajat, alueelliset ja paikalliset lähetystoiminnan harjoittajat mukaan luettuina, eivät ole kiinnostuneita satelliittiverkkoon siirtymisestä. |
| --- | --- |

(129)

Espanja ja Abertis väittävät, että maanpäällisen verkon digitaalitelevisioteknologia ja satelliittiteknologia muodostavat kahdet erilliset markkinat. Maanpäällinen digitaalinen lähetysverkko on pääasiallinen verkko maksuttomille maanpäällisille televisiolähetyksille, joiden osalta operaattorien määrä kansallisilla markkinoilla määräytyy Espanjan hallituksen myöntämien toimilupien perusteella. Maksuttomien maanpäällisten televisiolähetysten rahoitus tulee mainonnasta. Satelliittitelevision osalta suuri määrä kanavia on saatavilla Espanjassa vain maksullisessa verkossa, jossa Astra toimii verkko-operaattorina. Näitä kanavia rahoitetaan tilauksilla, jotka koskevat yleensä kanavapaketteja. Espanjan viranomaiset myös huomauttavat, että Espanjassa satelliittijakelusta lähetystoiminnan harjoittajille syntyvät kustannukset ovat paljon suuremmat kuin maanpäällisten lähetysten kustannukset, minkä vuoksi maksuttomien kanavien lähetystoiminnan harjoittajat, alueelliset ja paikalliset lähetystoiminnan harjoittajat mukaan luettuina, eivät ole kiinnostuneita satelliittiverkkoon siirtymisestä.

| (130) | Useista syistä on katsottava, että maanpäällinen verkko ja satelliittiverkko toimivat samoilla markkinoilla. |
| --- | --- |

(130)

Useista syistä on katsottava, että maanpäällinen verkko ja satelliittiverkko toimivat samoilla markkinoilla.

| (131) | Ensinnäkin vuonna 2008 Astra osallistui tarjouskilpailuun digitaalitelevision kattavuuden laajentamisesta Cantabriassa ja voitti kilpailun. Vuonna 2008 Astra järjesti useita tapaamisia itsehallintoalueiden kanssa esitelläkseen tarjouksensa niiden digitaalitelevisiokanavien lähettämisestä, joita oli siihen saakka lähetetty maanpäällisessä verkossa. Vaikka Cantabrian viranomaiset irtisanoivat myöhemmin Astran kanssa tekemänsä sopimuksen, satelliittioperaattorin kiinnostus palvelujen tarjoamiseen maanpäällisen verkon kanssa kilpaillen viittaa siihen, että satelliittioperaattoreiden on mahdollista tarjota samanlaisia palveluja. |
| --- | --- |

(131)

Ensinnäkin vuonna 2008 Astra osallistui tarjouskilpailuun digitaalitelevision kattavuuden laajentamisesta Cantabriassa ja voitti kilpailun. Vuonna 2008 Astra järjesti useita tapaamisia itsehallintoalueiden kanssa esitelläkseen tarjouksensa niiden digitaalitelevisiokanavien lähettämisestä, joita oli siihen saakka lähetetty maanpäällisessä verkossa. Vaikka Cantabrian viranomaiset irtisanoivat myöhemmin Astran kanssa tekemänsä sopimuksen, satelliittioperaattorin kiinnostus palvelujen tarjoamiseen maanpäällisen verkon kanssa kilpaillen viittaa siihen, että satelliittioperaattoreiden on mahdollista tarjota samanlaisia palveluja.

| (132) | Toiseksi satelliittioperaattori Hispasat (Abertisin tytäryhtiö) tarjoaa palveluja alueen II joissain osissa (71), ja alueella III käytetään yksinomaan satelliittiverkkoa. Myös muut jäsenvaltiot käyttävät satelliittipalveluja ulottaakseen maksuttomat kanavat syrjäisemmille alueilleen (72). |
| --- | --- |

(132)

Toiseksi satelliittioperaattori Hispasat (Abertisin tytäryhtiö) tarjoaa palveluja alueen II joissain osissa (71), ja alueella III käytetään yksinomaan satelliittiverkkoa. Myös muut jäsenvaltiot käyttävät satelliittipalveluja ulottaakseen maksuttomat kanavat syrjäisemmille alueilleen (72).

| (133) | Kolmanneksi useita julkisia ja yksityisiä kanavia, joita jaetaan maanpäällisessä verkossa, lähetetään myös satelliittiverkoissa, ja näin tekee myös Astra (73). |
| --- | --- |

(133)

Kolmanneksi useita julkisia ja yksityisiä kanavia, joita jaetaan maanpäällisessä verkossa, lähetetään myös satelliittiverkoissa, ja näin tekee myös Astra (73).

| (134) | Neljänneksi, kun tarkastellaan alueellisia kanavia, osa niistä on tai oli vielä äskettäin saatavilla satelliittiverkossa. Tämä on ristiriidassa sen väitteen kanssa, etteivät alueelliset lähetystoiminnan harjoittajat ole kiinnostuneita satelliittiverkosta. |
| --- | --- |

(134)

Neljänneksi, kun tarkastellaan alueellisia kanavia, osa niistä on tai oli vielä äskettäin saatavilla satelliittiverkossa. Tämä on ristiriidassa sen väitteen kanssa, etteivät alueelliset lähetystoiminnan harjoittajat ole kiinnostuneita satelliittiverkosta.

| (135) | Viidenneksi komissio panee myös merkille Astran väitteen, joka koskee satelliittiverkon kapasiteettia lähettää 1 380:tä kanavaa ja rajata lähetyksiä maantieteellisesti. Astra väittää, ettei satelliittiverkossa ole rajoitteita näin suuren kanavamäärän lähettämiselle. Lisäksi 1 380 alueellisen kanavan määrä vaikuttaa liioitellulta. Vaikka tämä onkin niiden taajuuksien enimmäismäärä, joita koko Espanjassa on käytettävissä kansallisille, alueellisille ja paikallisille kanaville, myönnettyjen toimilupien määrä oli itse asiassa paljon pienempi (ks. alaviite 13). Kaikki toimiluvan saaneet lähetystoiminnan harjoittajat eivät myöskään tosiasiassa lähetä niille osoitetuilla taajuuksilla. |
| --- | --- |

(135)

Viidenneksi komissio panee myös merkille Astran väitteen, joka koskee satelliittiverkon kapasiteettia lähettää 1 380:tä kanavaa ja rajata lähetyksiä maantieteellisesti. Astra väittää, ettei satelliittiverkossa ole rajoitteita näin suuren kanavamäärän lähettämiselle. Lisäksi 1 380 alueellisen kanavan määrä vaikuttaa liioitellulta. Vaikka tämä onkin niiden taajuuksien enimmäismäärä, joita koko Espanjassa on käytettävissä kansallisille, alueellisille ja paikallisille kanaville, myönnettyjen toimilupien määrä oli itse asiassa paljon pienempi (ks. alaviite 13). Kaikki toimiluvan saaneet lähetystoiminnan harjoittajat eivät myöskään tosiasiassa lähetä niille osoitetuilla taajuuksilla.

| (136) | Kuudenneksi osa lähetystoiminnan harjoittajista on ilmoittanut suosivansa maanpäällisiä lähetyksiä, koska ne ovat hankkineet oikeudet lähettää sisältöä vain maanpäällisessä verkossa. Tämä ei kuitenkaan tarkoita, että maanpäällisille lähetyksille ja satelliittilähetyksille olisi eri markkinat. Koska lähetystoiminnan harjoittajat ovat hankkineet sisältöoikeudet maanpäällistä verkkoa varten, ne voisivat tarvittaessa tehdä samoin satelliittiverkon osalta. Lisäksi, jos satelliittiverkko valitaan julkisen tarjouskilpailun perusteella, kuten alueen III tapauksessa, lähetystoiminnan harjoittajille voitaisiin asettaa siirtovelvoite. |
| --- | --- |

(136)

Kuudenneksi osa lähetystoiminnan harjoittajista on ilmoittanut suosivansa maanpäällisiä lähetyksiä, koska ne ovat hankkineet oikeudet lähettää sisältöä vain maanpäällisessä verkossa. Tämä ei kuitenkaan tarkoita, että maanpäällisille lähetyksille ja satelliittilähetyksille olisi eri markkinat. Koska lähetystoiminnan harjoittajat ovat hankkineet sisältöoikeudet maanpäällistä verkkoa varten, ne voisivat tarvittaessa tehdä samoin satelliittiverkon osalta. Lisäksi, jos satelliittiverkko valitaan julkisen tarjouskilpailun perusteella, kuten alueen III tapauksessa, lähetystoiminnan harjoittajille voitaisiin asettaa siirtovelvoite.

| (137) | Toukokuulta 2010 peräisin olevien tietojen (74) mukaan maanpäällisen verkon digitaalitelevision kattavuus Espanjassa käsittää 98,85 prosenttia väestöstä, vaikka vain 93,5 prosenttia kotitalouksista katsoo televisiota maanpäällisessä verkossa. Siten 5 prosentilla kotitalouksista on pääsy maanpäällisen verkon digitaalitelevisioon, mutta ne eivät käytä sitä, koska useimmat näistä kotitalouksista tilaavat maksutelevisiota satelliitin kautta. |
| --- | --- |

(137)

Toukokuulta 2010 peräisin olevien tietojen (74) mukaan maanpäällisen verkon digitaalitelevision kattavuus Espanjassa käsittää 98,85 prosenttia väestöstä, vaikka vain 93,5 prosenttia kotitalouksista katsoo televisiota maanpäällisessä verkossa. Siten 5 prosentilla kotitalouksista on pääsy maanpäällisen verkon digitaalitelevisioon, mutta ne eivät käytä sitä, koska useimmat näistä kotitalouksista tilaavat maksutelevisiota satelliitin kautta.

| (138) | Näin ollen on todettava, että koska satelliittiverkko ja maanpäällinen verkko kilpailevat keskenään, toimenpide, joka koskee maanpäällisen verkon digitaalitelevision käyttöönottoa, käyttöä ja ylläpitoa alueella II, vääristää näiden kahden verkon välistä kilpailua. On syytä huomata, että toimenpiteestä aiheutuu haittaa myös muille verkoille, etenkin IPTV:lle. Vaikka laajakaista ei vielä katakaan koko aluetta II, on hyvin todennäköistä, että tulevaisuudessa sen kattavuus laajenee merkittävästi. |
| --- | --- |

(138)

Näin ollen on todettava, että koska satelliittiverkko ja maanpäällinen verkko kilpailevat keskenään, toimenpide, joka koskee maanpäällisen verkon digitaalitelevision käyttöönottoa, käyttöä ja ylläpitoa alueella II, vääristää näiden kahden verkon välistä kilpailua. On syytä huomata, että toimenpiteestä aiheutuu haittaa myös muille verkoille, etenkin IPTV:lle. Vaikka laajakaista ei vielä katakaan koko aluetta II, on hyvin todennäköistä, että tulevaisuudessa sen kattavuus laajenee merkittävästi.

5.2.2.2   Vaikutus kauppaan

| (139) | Toimenpide vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Unionin tuomioistuinten oikeuskäytännön mukaan ”silloin kun esillä olevan asian tavoin valtion myöntämä tai valtion varoista myönnetty taloudellinen tuki vahvistaa yrityksen asemaa jäsenvaltioiden välisessä kaupassa muihin, kilpaileviin yrityksiin verrattuna, tuen on katsottava vaikuttavan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan” (75). |
| --- | --- |

(139)

Toimenpide vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Unionin tuomioistuinten oikeuskäytännön mukaan ”silloin kun esillä olevan asian tavoin valtion myöntämä tai valtion varoista myönnetty taloudellinen tuki vahvistaa yrityksen asemaa jäsenvaltioiden välisessä kaupassa muihin, kilpaileviin yrityksiin verrattuna, tuen on katsottava vaikuttavan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan” (75).

| (140) | Verkko-operaattorit toimivat alalla, jolla käydään kauppaa jäsenvaltioiden välillä. Abertis kuuluu kansainväliseen konserniin, kuten kantelija Astrakin. Maanpäällisen verkon digitaalitelevision käyttöönottoa, käyttöä ja ylläpitoa alueella II koskeva toimenpide vaikuttaa siten jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(140)

Verkko-operaattorit toimivat alalla, jolla käydään kauppaa jäsenvaltioiden välillä. Abertis kuuluu kansainväliseen konserniin, kuten kantelija Astrakin. Maanpäällisen verkon digitaalitelevision käyttöönottoa, käyttöä ja ylläpitoa alueella II koskeva toimenpide vaikuttaa siten jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

5.2.3   Päätelmät tuen olemassaolosta

| (141) | Edellä esitettyjen väitteiden perusteella komissio katsoo, että toimenpide täyttää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa asetetut edellytykset. Toimenpidettä on näin ollen pidettävä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena. |
| --- | --- |

(141)

Edellä esitettyjen väitteiden perusteella komissio katsoo, että toimenpide täyttää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa asetetut edellytykset. Toimenpidettä on näin ollen pidettävä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena.

5.3   SISÄMARKKINOILLE SOVELTUVUUDEN ARVIOINTI

5.3.1   Yleisiä huomioita

| (142) | Komissio tukee aktiivisesti televisio- ja radiolähetysten digitalisointia. Digitaalisiin lähetyksiin siirtymisen etuja kuvailtiin perusteellisesti toimintasuunnitelmassa ”eEurope 2005: Tietoyhteiskunta kaikille” ja digitaalilähetyksiin siirtymistä koskevissa kahdessa tiedonannossa (76). Komissio myös tietää, että digitaalilähetyksiin siirtyminen voi viivästyä, jos se jätetään kokonaan markkinavoimien varaan. |
| --- | --- |

(142)

Komissio tukee aktiivisesti televisio- ja radiolähetysten digitalisointia. Digitaalisiin lähetyksiin siirtymisen etuja kuvailtiin perusteellisesti toimintasuunnitelmassa ”eEurope 2005: Tietoyhteiskunta kaikille” ja digitaalilähetyksiin siirtymistä koskevissa kahdessa tiedonannossa (76). Komissio myös tietää, että digitaalilähetyksiin siirtyminen voi viivästyä, jos se jätetään kokonaan markkinavoimien varaan.

| (143) | Jäsenvaltiot voivat periaatteessa myöntää valtiontukia tietyn markkinahäiriön poistamiseksi taikka sosiaalisen tai alueellisen yhteenkuuluvuuden varmistamiseksi (77). Näissä tapauksissa on kuitenkin osoitettava joka kerta, että suunnitellut tuet ovat tarkoituksenmukainen keino ongelman ratkaisemiseksi, että ne rajataan välttämättömään vähimmäismäärään eivätkä ne vääristä kohtuuttomasti kilpailua. Samanaikaisesti digitaalilähetyksiin siirtymistä koskevassa tiedonannossa todetaan, että digitalisoinnin alalla valtion toimenpiteet ovat oikeutettuja kahden edellytyksen täyttyessä: ensinnäkin yleisen edun ollessa kyseessä ja toiseksi markkinoiden toiminnan ollessa puutteellista, eli kun markkinavoimat eivät pysty yksin saavuttamaan yleisen edun nimissä asetettuja tavoitteita. Joka tapauksessa julkisten viranomaisten toteuttaman toimenpiteen on tiedonannon mukaisesti perustuttava huolelliseen markkina-analyysiin. |
| --- | --- |

(143)

Jäsenvaltiot voivat periaatteessa myöntää valtiontukia tietyn markkinahäiriön poistamiseksi taikka sosiaalisen tai alueellisen yhteenkuuluvuuden varmistamiseksi (77). Näissä tapauksissa on kuitenkin osoitettava joka kerta, että suunnitellut tuet ovat tarkoituksenmukainen keino ongelman ratkaisemiseksi, että ne rajataan välttämättömään vähimmäismäärään eivätkä ne vääristä kohtuuttomasti kilpailua. Samanaikaisesti digitaalilähetyksiin siirtymistä koskevassa tiedonannossa todetaan, että digitalisoinnin alalla valtion toimenpiteet ovat oikeutettuja kahden edellytyksen täyttyessä: ensinnäkin yleisen edun ollessa kyseessä ja toiseksi markkinoiden toiminnan ollessa puutteellista, eli kun markkinavoimat eivät pysty yksin saavuttamaan yleisen edun nimissä asetettuja tavoitteita. Joka tapauksessa julkisten viranomaisten toteuttaman toimenpiteen on tiedonannon mukaisesti perustuttava huolelliseen markkina-analyysiin.

| (144) | Digitaalilähetyksiin siirtymistä koskevassa tiedonannossa siirtymisen myös todetaan olevan alalla suuri haaste, johon on vastattava markkinavoimin. Periaatteessa jokaisen verkon tulisi kilpailla omien vahvuuksiensa turvin. Jotta tätä periaatetta voitaisiin noudattaa, valtion toimenpiteiden on oltava mahdollisimman teknologianeutraaleja. Poikkeukset ovat sallittuja ainoastaan silloin, kun suunnitellun valtion toimenpiteen tavoitteena on poistaa tietty markkinahäiriö tai epätasapaino ja kun kyseinen tuki on tarkoituksenmukainen, välttämätön ja oikeasuhteinen keino näiden ongelmien poistamiseksi. |
| --- | --- |

(144)

Digitaalilähetyksiin siirtymistä koskevassa tiedonannossa siirtymisen myös todetaan olevan alalla suuri haaste, johon on vastattava markkinavoimin. Periaatteessa jokaisen verkon tulisi kilpailla omien vahvuuksiensa turvin. Jotta tätä periaatetta voitaisiin noudattaa, valtion toimenpiteiden on oltava mahdollisimman teknologianeutraaleja. Poikkeukset ovat sallittuja ainoastaan silloin, kun suunnitellun valtion toimenpiteen tavoitteena on poistaa tietty markkinahäiriö tai epätasapaino ja kun kyseinen tuki on tarkoituksenmukainen, välttämätön ja oikeasuhteinen keino näiden ongelmien poistamiseksi.

| (145) | Jos siirtyminen jätetään markkinoiden vastuulle, on olemassa vaara, että kaikki väestöryhmät eivät pääse osalliseksi digitaalitelevision mukanaan tuomista eduista. Sosiaalisen yhteenkuuluvuuden osalta jäsenvaltiot haluavat ehkä varmistaa, että kaikilla kansalaisilla on mahdollisuus vastaanottaa digitaalilähetyksiä analogisten lähetysten lopettamisen jälkeen. Koska digitaalilähetyksiin siirtyminen aiheuttaa kuluttajille jonkin verran kustannuksia ja edellyttää muutoksia tottumuksissa, jäsenvaltiot haluavat ehkä tukea erityisesti heikommassa asemassa olevia yhteiskuntaryhmiä, kuten iäkkäämpiä henkilöitä, matalatuloisia kotitalouksia tai syrjäseutujen asukkaita. |
| --- | --- |

(145)

Jos siirtyminen jätetään markkinoiden vastuulle, on olemassa vaara, että kaikki väestöryhmät eivät pääse osalliseksi digitaalitelevision mukanaan tuomista eduista. Sosiaalisen yhteenkuuluvuuden osalta jäsenvaltiot haluavat ehkä varmistaa, että kaikilla kansalaisilla on mahdollisuus vastaanottaa digitaalilähetyksiä analogisten lähetysten lopettamisen jälkeen. Koska digitaalilähetyksiin siirtyminen aiheuttaa kuluttajille jonkin verran kustannuksia ja edellyttää muutoksia tottumuksissa, jäsenvaltiot haluavat ehkä tukea erityisesti heikommassa asemassa olevia yhteiskuntaryhmiä, kuten iäkkäämpiä henkilöitä, matalatuloisia kotitalouksia tai syrjäseutujen asukkaita.

| (146) | Digitaalilähetyksiin siirtymistä koskevien tiedonantojen perusteella komissio sovelsi useissa valtiontukipäätöksissä kyseiseen alaan valtiontukisääntöjä (78). Jäsenvaltioilla on käytettävissään lukuisia mahdollisuuksia rahoittaa lähetystoiminnan digitalisointia toimenpiteillä, joilla varmistetaan, että kaikilla maantieteellisillä alueilla on edelleen saatavilla kohtuullista televisiotarjontaa. Näihin kuuluu tuki lähetysverkon rakentamiseen alueilla, joiden televisiotarjonta olisi muussa tapauksessa riittämätöntä (79). Tällainen rahoitus ei kuitenkaan saa aiheuttaa tarpeettomia kilpailunvääristymiä eri teknologioiden tai yritysten välillä, ja se on rajattava ehdottoman välttämättömään vähimmäismäärään. |
| --- | --- |

(146)

Digitaalilähetyksiin siirtymistä koskevien tiedonantojen perusteella komissio sovelsi useissa valtiontukipäätöksissä kyseiseen alaan valtiontukisääntöjä (78). Jäsenvaltioilla on käytettävissään lukuisia mahdollisuuksia rahoittaa lähetystoiminnan digitalisointia toimenpiteillä, joilla varmistetaan, että kaikilla maantieteellisillä alueilla on edelleen saatavilla kohtuullista televisiotarjontaa. Näihin kuuluu tuki lähetysverkon rakentamiseen alueilla, joiden televisiotarjonta olisi muussa tapauksessa riittämätöntä (79). Tällainen rahoitus ei kuitenkaan saa aiheuttaa tarpeettomia kilpailunvääristymiä eri teknologioiden tai yritysten välillä, ja se on rajattava ehdottoman välttämättömään vähimmäismäärään.

5.3.2   Suunnitellun toimenpiteen sisämarkkinoille soveltuvuuden arvioinnissa käytettävät oikeusperustat

| (147) | Espanjan viranomaiset ovat vedonneet SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohtaan ja 106 artiklan 2 kohtaan perustellakseen toimenpiteen soveltumista sisämarkkinoille, jos sitä pidetään SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena. Komissio arvioi seuraavassa toimenpiteen soveltumista sisämarkkinoille näiden määräysten nojalla ottaen huomioon edellä esitetyt yleiset näkökohdat. |
| --- | --- |

(147)

Espanjan viranomaiset ovat vedonneet SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohtaan ja 106 artiklan 2 kohtaan perustellakseen toimenpiteen soveltumista sisämarkkinoille, jos sitä pidetään SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena. Komissio arvioi seuraavassa toimenpiteen soveltumista sisämarkkinoille näiden määräysten nojalla ottaen huomioon edellä esitetyt yleiset näkökohdat.

5.3.3   SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohta

| (148) | Jotta tuen voitaisiin katsoa soveltuvan sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla, komissio punnitsee tuen myönteisiä ja kielteisiä vaikutuksia. Tässä yhteydessä komissio arvioi seuraavia kysymyksiä:






  1) | Onko tukitoimenpiteen tavoitteet määritelty selvästi, ja ovatko ne yhteisen edun mukaisia? |
| --- | --- | --- |

(148)

Jotta tuen voitaisiin katsoa soveltuvan sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla, komissio punnitsee tuen myönteisiä ja kielteisiä vaikutuksia. Tässä yhteydessä komissio arvioi seuraavia kysymyksiä:

1)

Onko tukitoimenpiteen tavoitteet määritelty selvästi, ja ovatko ne yhteisen edun mukaisia?

| 2) | Onko tukiväline sellainen, että yhteisen edun mukainen tavoite voidaan saavuttaa, eli voidaanko sillä esimerkiksi poistaa markkinahäiriö tai saavuttaa muu tavoite? Erityisesti:






  a) | Onko tukitoimenpide tarkoituksenmukainen väline, eli onko käytettävissä muita, soveltuvampia välineitä? |
| --- | --- | --- |

2)

Onko tukiväline sellainen, että yhteisen edun mukainen tavoite voidaan saavuttaa, eli voidaanko sillä esimerkiksi poistaa markkinahäiriö tai saavuttaa muu tavoite? Erityisesti:

a)

Onko tukitoimenpide tarkoituksenmukainen väline, eli onko käytettävissä muita, soveltuvampia välineitä?

| b) | Onko sillä kannustava vaikutus, eli muuttaako tuki yritysten toimintatapaa? |
| --- | --- |

b)

Onko sillä kannustava vaikutus, eli muuttaako tuki yritysten toimintatapaa?

| c) | Onko tuki oikeasuhteinen, eli voitaisiinko sama toimintatapojen muutos saada aikaan vähäisemmällä tuella? |
| --- | --- |

c)

Onko tuki oikeasuhteinen, eli voitaisiinko sama toimintatapojen muutos saada aikaan vähäisemmällä tuella?

| 3) | Onko kilpailun vääristyminen ja vaikutus kauppaan niin vähäistä, että vaikutukset ovat kokonaisuudessaan myönteisiä? |
| --- | --- |

3)

Onko kilpailun vääristyminen ja vaikutus kauppaan niin vähäistä, että vaikutukset ovat kokonaisuudessaan myönteisiä?

5.3.3.1   Yhteisen edun mukaiset tavoitteet

| (149) | Tukiohjelman tarkoituksena on nopeuttaa digitaalilähetyksiin siirtymistä Espanjassa ja varmistaa televisiolähetysten vastaanottaminen tiettyjen syrjäisten maaseutualueiden asukkaille. Tässä suhteessa toimenpiteellä pyritään antamaan kyseisillä alueilla asuville mahdollisuus katsoa televisiolähetyksiä. Tiedotusvälineiden, televisiolähetykset mukaan lukien, saatavuus on tärkeää kansalaisille, jotta nämä voivat käyttää perustuslaillista tiedonsaantioikeuttaan. Komissio on tunnustanut digitaalisten lähetysten merkityksen ja edut eEurope 2005 -toimintasuunnitelmassa (80) ja kahdessa siirtymistä analogisista digitaalisiin lähetyksiin käsittelevässä tiedonannossaan (81). Tiedonannossaan ”i2010 — kasvua ja työllisyyttä edistävä eurooppalainen tietoyhteiskunta” (82) komissio on huomauttanut, että suunnitteilla oleva maanpäällisten analogisten televisiolähetysten lopettaminen vuoteen 2012 mennessä parantaa taajuuksien käyttömahdollisuuksia Euroopassa. Koska digitaalisissa lähetyksissä käytetään taajuuksia tehokkaammin, ne vapauttavat taajuuskapasiteettia muille käyttäjille, kuten uusille lähetys- ja matkapuhelinpalveluille, mikä puolestaan stimuloi innovointia ja kasvua televisiolähetystoiminnan ja sähköisen viestinnän aloilla. |
| --- | --- |

(149)

Tukiohjelman tarkoituksena on nopeuttaa digitaalilähetyksiin siirtymistä Espanjassa ja varmistaa televisiolähetysten vastaanottaminen tiettyjen syrjäisten maaseutualueiden asukkaille. Tässä suhteessa toimenpiteellä pyritään antamaan kyseisillä alueilla asuville mahdollisuus katsoa televisiolähetyksiä. Tiedotusvälineiden, televisiolähetykset mukaan lukien, saatavuus on tärkeää kansalaisille, jotta nämä voivat käyttää perustuslaillista tiedonsaantioikeuttaan. Komissio on tunnustanut digitaalisten lähetysten merkityksen ja edut eEurope 2005 -toimintasuunnitelmassa (80) ja kahdessa siirtymistä analogisista digitaalisiin lähetyksiin käsittelevässä tiedonannossaan (81). Tiedonannossaan ”i2010 — kasvua ja työllisyyttä edistävä eurooppalainen tietoyhteiskunta” (82) komissio on huomauttanut, että suunnitteilla oleva maanpäällisten analogisten televisiolähetysten lopettaminen vuoteen 2012 mennessä parantaa taajuuksien käyttömahdollisuuksia Euroopassa. Koska digitaalisissa lähetyksissä käytetään taajuuksia tehokkaammin, ne vapauttavat taajuuskapasiteettia muille käyttäjille, kuten uusille lähetys- ja matkapuhelinpalveluille, mikä puolestaan stimuloi innovointia ja kasvua televisiolähetystoiminnan ja sähköisen viestinnän aloilla.

| (150) | Näin ollen on katsottava, että toimenpiteen tavoitteet on määritelty selvästi ja ne ovat yhteisen edun mukaisia. |
| --- | --- |

(150)

Näin ollen on katsottava, että toimenpiteen tavoitteet on määritelty selvästi ja ne ovat yhteisen edun mukaisia.

5.3.3.2   Selvästi määritelty tuki

Markkinahäiriö

| (151) | Kuten Espanjan viranomaiset ovat todenneet, yleisesti tunnustetaan, että on olemassa vaara, että kaikki väestöryhmät eivät pääse osalliseksi digitaalitelevision mukanaan tuomista eduista (sosiaaliseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen liittyvä ongelma). Markkinahäiriö voi syntyä esimerkiksi silloin, kun markkinatoimijat eivät ota huomioon digitaalilähetysten aloittamisen myönteisiä vaikutuksia koko yhteiskunnan kannalta sopivien kannustimien puuttumisen takia (myönteiset ulkoiset vaikutukset). Lisäksi sosiaalisen yhteenkuuluvuuden osalta jäsenvaltiot ehkä haluavat varmistaa, että kaikilla kansalaisilla on mahdollisuus vastaanottaa digitaalilähetyksiä analogisten lähetysten lopettamisen jälkeen, ja voivat siten myös harkita toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että kaikilla maantieteellisillä alueilla on edelleen saatavilla kohtuullista televisiotarjontaa. |
| --- | --- |

(151)

Kuten Espanjan viranomaiset ovat todenneet, yleisesti tunnustetaan, että on olemassa vaara, että kaikki väestöryhmät eivät pääse osalliseksi digitaalitelevision mukanaan tuomista eduista (sosiaaliseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen liittyvä ongelma). Markkinahäiriö voi syntyä esimerkiksi silloin, kun markkinatoimijat eivät ota huomioon digitaalilähetysten aloittamisen myönteisiä vaikutuksia koko yhteiskunnan kannalta sopivien kannustimien puuttumisen takia (myönteiset ulkoiset vaikutukset). Lisäksi sosiaalisen yhteenkuuluvuuden osalta jäsenvaltiot ehkä haluavat varmistaa, että kaikilla kansalaisilla on mahdollisuus vastaanottaa digitaalilähetyksiä analogisten lähetysten lopettamisen jälkeen, ja voivat siten myös harkita toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että kaikilla maantieteellisillä alueilla on edelleen saatavilla kohtuullista televisiotarjontaa.

| (152) | Aloituspäätöksessä komissio totesi, että kyseessä on markkinahäiriö, koska lähetystoiminnan harjoittajat ovat haluttomia vastaamaan lisäkustannuksista, joita aiheutuu kattavuuden laajentamisesta niiden lakisääteisten velvoitteiden käsittämän alueen ulkopuolelle. Satelliittiverkot sen enempää kuin yksityiset kotitaloudetkaan eivät ole tehneet investointeja sen varmistamiseksi, että kaikki alueen II asukkaat voivat vastaanottaa digitaalisia kanavia satelliitin välityksellä. Siten komissio katsoo, että maaseutualueella vakinaisesti asuvat henkilöt voivat jäädä kokonaan maksuttoman digitaalisen televisiosignaalin vastaanottoalueen ulkopuolelle, jos digitaalilähetysten kattavuus jätetään kokonaan markkinavoimien varaan, ja että julkisen vallan toimet voivat olla hyödyllisiä yksittäisille toimijoille myönnettävän taloudellisen tuen muodossa. |
| --- | --- |

(152)

Aloituspäätöksessä komissio totesi, että kyseessä on markkinahäiriö, koska lähetystoiminnan harjoittajat ovat haluttomia vastaamaan lisäkustannuksista, joita aiheutuu kattavuuden laajentamisesta niiden lakisääteisten velvoitteiden käsittämän alueen ulkopuolelle. Satelliittiverkot sen enempää kuin yksityiset kotitaloudetkaan eivät ole tehneet investointeja sen varmistamiseksi, että kaikki alueen II asukkaat voivat vastaanottaa digitaalisia kanavia satelliitin välityksellä. Siten komissio katsoo, että maaseutualueella vakinaisesti asuvat henkilöt voivat jäädä kokonaan maksuttoman digitaalisen televisiosignaalin vastaanottoalueen ulkopuolelle, jos digitaalilähetysten kattavuus jätetään kokonaan markkinavoimien varaan, ja että julkisen vallan toimet voivat olla hyödyllisiä yksittäisille toimijoille myönnettävän taloudellisen tuen muodossa.

Toimenpiteen teknologianeutraalius, tarkoituksenmukaisuus ja oikeasuhteisuus

| (153) | Digitaalilähetyksiin siirtymistä koskevissa tapauksissa teknologianeutraaliuden periaatetta on korostettu useissa komission päätöksissä (83). Unionin yleinen tuomioistuin ja unionin tuomioistuin ovat vahvistaneet sen (84). |
| --- | --- |

(153)

Digitaalilähetyksiin siirtymistä koskevissa tapauksissa teknologianeutraaliuden periaatetta on korostettu useissa komission päätöksissä (83). Unionin yleinen tuomioistuin ja unionin tuomioistuin ovat vahvistaneet sen (84).

| (154) | Teknologian valinta olisi tavallisesti tehtävä teknologianeutraalissa tarjouskilpailussa, kuten muissa jäsenvaltioissa on toimittu (85). Ellei tällaista tarjouskilpailua ole järjestetty, tietyn teknologian valinta voitaisiin hyväksyä, jos sitä olisi perusteltu etukäteen tehdyn tutkimuksen havainnoilla, jotka osoittavat, että laatu- ja hintanäkökohtien perusteella voitiin valita vain yksi teknologinen ratkaisu (86). Todistustaakka on tältä osin jäsenvaltiolla, jonka on osoitettava, että tällainen tutkimus on riittävän luotettava ja että se tehtiin mahdollisimman puolueettomasti (87). |
| --- | --- |

(154)

Teknologian valinta olisi tavallisesti tehtävä teknologianeutraalissa tarjouskilpailussa, kuten muissa jäsenvaltioissa on toimittu (85). Ellei tällaista tarjouskilpailua ole järjestetty, tietyn teknologian valinta voitaisiin hyväksyä, jos sitä olisi perusteltu etukäteen tehdyn tutkimuksen havainnoilla, jotka osoittavat, että laatu- ja hintanäkökohtien perusteella voitiin valita vain yksi teknologinen ratkaisu (86). Todistustaakka on tältä osin jäsenvaltiolla, jonka on osoitettava, että tällainen tutkimus on riittävän luotettava ja että se tehtiin mahdollisimman puolueettomasti (87).

| (155) | Kuten edellä 2.2 jaksossa on todettu, valtaosa tarjouskilpailuista ei ollut teknologianeutraaleja, koska niissä viitataan joko nimenomaisesti tarjouskilpailun kohteen määritelmässä tai epäsuorasti teknisten eritelmien kuvauksessa maanpäälliseen teknologiaan ja maanpäällisen verkon digitaalitelevisioon. Vain maanpäällisen digitaalisen lähetysverkon operaattorit pystyivät täyttämään nämä edellytykset (ja vain sellaiset operaattorit ovat tosiasiassa osallistuneet kyseisiin tarjouskilpailuihin). Espanja väittää, etteivät tarjouskilpailuihin sisältyvät viittaukset maanpäällisen verkon digitaalitelevisioon tai tekniset eritelmät, joissa viitataan maanpäällisen verkon digitaalitelevision laitteistoihin ja lähetyskeskuksiin, tarkoita sitä, että tällaisten keskusten käyttö oli pakollista tarjoajille. Viittauksia ei voida järkevästi tulkita Espanjan ehdottamalla tavalla. Vaikka se olisikin oikea tulkinta, tällaisessa perustelussa jätetään joka tapauksessa huomiotta kaupallinen todellisuus. Tarjouskilpailuihin osallistuminen vaatii paljon resursseja ja on siten kallista mille tahansa tarjoajalle. Alueella II toteutettavan toimenpiteen jakaminen useisiin satoihin yksittäisiin tarjouskilpailuihin on moninkertaistanut kustannukset, jotka muodostavat merkittävän esteen jokaiselle tarjoajalle, joka haluaa kattaa lähetyksillään koko alueen II. Maanpäällisen verkon digitaalitelevisioteknologiaa suosivat keskushallinnon toimet, sellaisina kuin ne on selitetty edellä johdanto-osan 88 ja 89 kappaleessa, tarjouskilpailuihin sisältyvät viittaukset maanpäällisen verkon digitaalitelevisioon ja tarve osallistua satoihin eri tarjouskilpailumenettelyihin yhdessä lähettivät näin vahvan viestin muiden verkkojen operaattoreille siitä, ettei tällaisiin tarjouskilpailuihin osallistuminen olisi kaupallisesti mielekästä. Näin ollen on katsottava, että valtaosaan tarjouskilpailuista sisältyneet viittaukset tekivät niihin osallistumisen mahdottomaksi muiden verkkojen operaattoreille (88). |
| --- | --- |

(155)

Kuten edellä 2.2 jaksossa on todettu, valtaosa tarjouskilpailuista ei ollut teknologianeutraaleja, koska niissä viitataan joko nimenomaisesti tarjouskilpailun kohteen määritelmässä tai epäsuorasti teknisten eritelmien kuvauksessa maanpäälliseen teknologiaan ja maanpäällisen verkon digitaalitelevisioon. Vain maanpäällisen digitaalisen lähetysverkon operaattorit pystyivät täyttämään nämä edellytykset (ja vain sellaiset operaattorit ovat tosiasiassa osallistuneet kyseisiin tarjouskilpailuihin). Espanja väittää, etteivät tarjouskilpailuihin sisältyvät viittaukset maanpäällisen verkon digitaalitelevisioon tai tekniset eritelmät, joissa viitataan maanpäällisen verkon digitaalitelevision laitteistoihin ja lähetyskeskuksiin, tarkoita sitä, että tällaisten keskusten käyttö oli pakollista tarjoajille. Viittauksia ei voida järkevästi tulkita Espanjan ehdottamalla tavalla. Vaikka se olisikin oikea tulkinta, tällaisessa perustelussa jätetään joka tapauksessa huomiotta kaupallinen todellisuus. Tarjouskilpailuihin osallistuminen vaatii paljon resursseja ja on siten kallista mille tahansa tarjoajalle. Alueella II toteutettavan toimenpiteen jakaminen useisiin satoihin yksittäisiin tarjouskilpailuihin on moninkertaistanut kustannukset, jotka muodostavat merkittävän esteen jokaiselle tarjoajalle, joka haluaa kattaa lähetyksillään koko alueen II. Maanpäällisen verkon digitaalitelevisioteknologiaa suosivat keskushallinnon toimet, sellaisina kuin ne on selitetty edellä johdanto-osan 88 ja 89 kappaleessa, tarjouskilpailuihin sisältyvät viittaukset maanpäällisen verkon digitaalitelevisioon ja tarve osallistua satoihin eri tarjouskilpailumenettelyihin yhdessä lähettivät näin vahvan viestin muiden verkkojen operaattoreille siitä, ettei tällaisiin tarjouskilpailuihin osallistuminen olisi kaupallisesti mielekästä. Näin ollen on katsottava, että valtaosaan tarjouskilpailuista sisältyneet viittaukset tekivät niihin osallistumisen mahdottomaksi muiden verkkojen operaattoreille (88).

| (156) | Espanjan viranomaisten toimittama etukäteen tehty tutkimus, jota on tarkasteltu edellä johdanto-osan 52 kappaleessa, ei riitä osoittamaan maanpäällisen verkon paremmuutta satelliittiverkkoon nähden. Tutkimuksessa päinvastoin todetaan, että tietyn teknologisen ratkaisun valintaa kattavuuden laajentamiseen on arvioitava aluekohtaisesti ottaen huomioon kunkin alueen pinnanmuodostuksen ja väestörakenteen erityispiirteet. Tämä päätelmä puoltaa pikemminkin tarvetta järjestää teknologianeutraali tarjouskilpailu sen määrittämiseksi, mikä verkko soveltuu parhaiten kattavuuden laajentamiseen. |
| --- | --- |

(156)

Espanjan viranomaisten toimittama etukäteen tehty tutkimus, jota on tarkasteltu edellä johdanto-osan 52 kappaleessa, ei riitä osoittamaan maanpäällisen verkon paremmuutta satelliittiverkkoon nähden. Tutkimuksessa päinvastoin todetaan, että tietyn teknologisen ratkaisun valintaa kattavuuden laajentamiseen on arvioitava aluekohtaisesti ottaen huomioon kunkin alueen pinnanmuodostuksen ja väestörakenteen erityispiirteet. Tämä päätelmä puoltaa pikemminkin tarvetta järjestää teknologianeutraali tarjouskilpailu sen määrittämiseksi, mikä verkko soveltuu parhaiten kattavuuden laajentamiseen.

| (157) | Tutkinnan kuluessa osa itsehallintoalueista toimitti sisäisiä laskelmia, joissa verrataan näiden kahden teknologian käytöstä kattavuuden laajentamiseen aiheutuvia kustannuksia. Sen lisäksi, ettei näiden laskelmien tekoajankohdasta ole varmuutta, yksikään niistä ei ollut riittävän yksityiskohtainen ja luotettava, jotta sillä voitaisiin perustella maanpäällisen teknologian valintaa kattavuuden laajentamiseen. Sitä paitsi yhtäkään niistä ei ollut tehnyt ulkopuolinen asiantuntija. |
| --- | --- |

(157)

Tutkinnan kuluessa osa itsehallintoalueista toimitti sisäisiä laskelmia, joissa verrataan näiden kahden teknologian käytöstä kattavuuden laajentamiseen aiheutuvia kustannuksia. Sen lisäksi, ettei näiden laskelmien tekoajankohdasta ole varmuutta, yksikään niistä ei ollut riittävän yksityiskohtainen ja luotettava, jotta sillä voitaisiin perustella maanpäällisen teknologian valintaa kattavuuden laajentamiseen. Sitä paitsi yhtäkään niistä ei ollut tehnyt ulkopuolinen asiantuntija.

| (158) | Abertisin toimittamista kahdesta kustannustutkimuksesta on todettava, että ne tehtiin vuonna 2010 eli kauan tutkittujen toimenpiteiden toteuttamisen jälkeen. Riippumatta siitä, voitaisiinko niitä pitää puolueettomina ja riittävän luotettavina, tutkimusten tekeminen kiistanalaisten toimenpiteiden toteuttamisen jälkeen tarkoittaa sitä, ettei niihin voida vedota sen väitteen tueksi, ettei Espanjan hallitus järjestänyt teknologianeutraalia tarjouskilpailua. Lisäksi tutkimusten tulokset ovat ristiriidassa niiden Astran toimittamien kustannusarvioiden kanssa, jotka osoittavat satelliittiteknologian kustannustehokkaammaksi ratkaisuksi. |
| --- | --- |

(158)

Abertisin toimittamista kahdesta kustannustutkimuksesta on todettava, että ne tehtiin vuonna 2010 eli kauan tutkittujen toimenpiteiden toteuttamisen jälkeen. Riippumatta siitä, voitaisiinko niitä pitää puolueettomina ja riittävän luotettavina, tutkimusten tekeminen kiistanalaisten toimenpiteiden toteuttamisen jälkeen tarkoittaa sitä, ettei niihin voida vedota sen väitteen tueksi, ettei Espanjan hallitus järjestänyt teknologianeutraalia tarjouskilpailua. Lisäksi tutkimusten tulokset ovat ristiriidassa niiden Astran toimittamien kustannusarvioiden kanssa, jotka osoittavat satelliittiteknologian kustannustehokkaammaksi ratkaisuksi.

| (159) | Tutkittua toimenpidettä ei voida pitää myöskään tarkoituksenmukaisena. |
| --- | --- |

(159)

Tutkittua toimenpidettä ei voida pitää myöskään tarkoituksenmukaisena.

| (160) | Se, että osa kotitalouksista alueella II vastaanottaa maksuttomia kanavia satelliitin kautta (89), osoittaa, ettei maanpäällinen teknologia ole aina tehokkain ja tarkoituksenmukaisin verkko. On myös syytä huomata, että satelliittiratkaisua on käytetty muutamissa muissa jäsenvaltioissa (90). |
| --- | --- |

(160)

Se, että osa kotitalouksista alueella II vastaanottaa maksuttomia kanavia satelliitin kautta (89), osoittaa, ettei maanpäällinen teknologia ole aina tehokkain ja tarkoituksenmukaisin verkko. On myös syytä huomata, että satelliittiratkaisua on käytetty muutamissa muissa jäsenvaltioissa (90).

| (161) | Lisäksi se, että Astra osallistui Cantabriassa järjestettyyn digitaalitelevision kattavuuden laajentamista koskeneeseen teknologianeutraaliin tarjouskilpailuun ja voitti sen, ainakin viittaa siihen, että tätä palvelua voidaan tarjota satelliittiverkossa (91). |
| --- | --- |

(161)

Lisäksi se, että Astra osallistui Cantabriassa järjestettyyn digitaalitelevision kattavuuden laajentamista koskeneeseen teknologianeutraaliin tarjouskilpailuun ja voitti sen, ainakin viittaa siihen, että tätä palvelua voidaan tarjota satelliittiverkossa (91).

| (162) | Toimenpiteen tarkoituksenmukaisuus on edelleen kyseenalainen. Siirtyminen analogisesta televisiosta maanpäällisen verkon digitaalitelevisioon 800 Mhz:n kaistalla saatiin päätökseen Espanjassa 3 päivänä huhtikuuta 2010, minkä jälkeen vuonna 2011 tehtiin päätös 800 MHz:n kaistan taajuuksien huutokauppaamisesta. Tämän seurauksena lähetykset on siirrettävä muille kanaville, jotka sijaitsevat 790 MHz:n alapuolisilla taajuuksilla, viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2014. Koska tästä aiheutuu lisäkustannuksia, Espanja ilmoitti 5 päivänä marraskuuta 2011 kahdesta kotitalouksia ja lähetystoiminnan harjoittajia koskevasta alueella I toteutettavasta toimenpiteestä, joiden talousarvio oli 600–800 miljoonaa euroa (aluetta II koskevista toimenpiteistä ei ole toistaiseksi ilmoitettu) (92). Tällaisia kustannuksia ei olisi aiheutunut, jos olisi valittu jokin toinen verkko (IPTV, kaapeli tai satelliitti). |
| --- | --- |

(162)

Toimenpiteen tarkoituksenmukaisuus on edelleen kyseenalainen. Siirtyminen analogisesta televisiosta maanpäällisen verkon digitaalitelevisioon 800 Mhz:n kaistalla saatiin päätökseen Espanjassa 3 päivänä huhtikuuta 2010, minkä jälkeen vuonna 2011 tehtiin päätös 800 MHz:n kaistan taajuuksien huutokauppaamisesta. Tämän seurauksena lähetykset on siirrettävä muille kanaville, jotka sijaitsevat 790 MHz:n alapuolisilla taajuuksilla, viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2014. Koska tästä aiheutuu lisäkustannuksia, Espanja ilmoitti 5 päivänä marraskuuta 2011 kahdesta kotitalouksia ja lähetystoiminnan harjoittajia koskevasta alueella I toteutettavasta toimenpiteestä, joiden talousarvio oli 600–800 miljoonaa euroa (aluetta II koskevista toimenpiteistä ei ole toistaiseksi ilmoitettu) (92). Tällaisia kustannuksia ei olisi aiheutunut, jos olisi valittu jokin toinen verkko (IPTV, kaapeli tai satelliitti).

| (163) | Sitä paitsi on esitetty, että laajakaistaisten mobiiliteknologioiden (4G) käyttämät taajuudet häiritsevät maanpäällisen verkon digitaalitelevisiosignaaleja, minkä vuoksi kotitalouksien on ostettava kalliita suodattimia suojatakseen maanpäällisen verkon digitaalitelevisiosignaalinsa laajakaistaisten mobiiliteknologioiden käyttämiltä aalloilta (93). Ei voida sulkea pois, että vastaavanlaiset häiriöt ovat yleisempikin ongelma, joka heikentää maanpäällisen verkon lähetysten tarkoituksenmukaisuutta tulevaisuudessa, erityisesti toisen sukupolven verkkojen voimakkaamman ja laajemman kehittämisen yhteydessä. |
| --- | --- |

(163)

Sitä paitsi on esitetty, että laajakaistaisten mobiiliteknologioiden (4G) käyttämät taajuudet häiritsevät maanpäällisen verkon digitaalitelevisiosignaaleja, minkä vuoksi kotitalouksien on ostettava kalliita suodattimia suojatakseen maanpäällisen verkon digitaalitelevisiosignaalinsa laajakaistaisten mobiiliteknologioiden käyttämiltä aalloilta (93). Ei voida sulkea pois, että vastaavanlaiset häiriöt ovat yleisempikin ongelma, joka heikentää maanpäällisen verkon lähetysten tarkoituksenmukaisuutta tulevaisuudessa, erityisesti toisen sukupolven verkkojen voimakkaamman ja laajemman kehittämisen yhteydessä.

| (164) | Espanja esitti kaksi muuta väitettä tukeakseen näkemystään, jonka mukaan satelliittilähetykset ovat kalliimpia kuin maanpäällisen verkon lähetykset. Ensinnäkin lähetystoiminnan harjoittajien tiettyjen tarjoajien kanssa tekemiin sopimuksiin sisältyy maantieteellisiä rajoituksia. Tällaisen ehdollisen pääsyn varmistaminen olisi kalliimpaa satelliittiteknologiaa käytettäessä. Toiseksi satelliittiteknologialla ei pystyttäisi lähettämään suurta määrää alueellisia kanavia. Näitä väitteitä ei ole perusteltu, ja ne ovat ristiriidassa sen kanssa, että Astran Cantabrian kanssa tekemään sopimukseen sisältyi ehdollista pääsyä koskeva ammattimainen järjestelmä. Lisäksi Astran kustannuslaskelmien mukaan satelliittiteknologia olisi silti edullisempi, vaikka jokaisen Espanjan alueen kanssa olisi tehtävä erillinen sopimus. Alueellisesta lähetystoiminnasta Astra toteaa, että Espanjan hallituksen mainitsema kanavamäärä, 1 380 kanavaa, on suuresti liioiteltu (94). Astran omien laskelmien mukaan satelliittivaihtoehto olisi edullisempi, vaikka siihen sisältyisivät alueelliset ja paikalliset kanavat. |
| --- | --- |

(164)

Espanja esitti kaksi muuta väitettä tukeakseen näkemystään, jonka mukaan satelliittilähetykset ovat kalliimpia kuin maanpäällisen verkon lähetykset. Ensinnäkin lähetystoiminnan harjoittajien tiettyjen tarjoajien kanssa tekemiin sopimuksiin sisältyy maantieteellisiä rajoituksia. Tällaisen ehdollisen pääsyn varmistaminen olisi kalliimpaa satelliittiteknologiaa käytettäessä. Toiseksi satelliittiteknologialla ei pystyttäisi lähettämään suurta määrää alueellisia kanavia. Näitä väitteitä ei ole perusteltu, ja ne ovat ristiriidassa sen kanssa, että Astran Cantabrian kanssa tekemään sopimukseen sisältyi ehdollista pääsyä koskeva ammattimainen järjestelmä. Lisäksi Astran kustannuslaskelmien mukaan satelliittiteknologia olisi silti edullisempi, vaikka jokaisen Espanjan alueen kanssa olisi tehtävä erillinen sopimus. Alueellisesta lähetystoiminnasta Astra toteaa, että Espanjan hallituksen mainitsema kanavamäärä, 1 380 kanavaa, on suuresti liioiteltu (94). Astran omien laskelmien mukaan satelliittivaihtoehto olisi edullisempi, vaikka siihen sisältyisivät alueelliset ja paikalliset kanavat.

| (165) | Aluehallitusten on myös osoitettu olleen tietoisia siitä, että maanpäällisen verkon laajentamiseen oli olemassa teknologinen vaihtoehto. Tutkimuksessa ilmeni, että jo prosessin varhaisessa vaiheessa osa alueista tapasi Astran edustajia. Näissä tapaamisissa Astra esitteli niille satelliittiratkaisua koskevan ehdotuksen, jota aluehallitukset eivät kuitenkaan tutkineet tarkemmin. |
| --- | --- |

(165)

Aluehallitusten on myös osoitettu olleen tietoisia siitä, että maanpäällisen verkon laajentamiseen oli olemassa teknologinen vaihtoehto. Tutkimuksessa ilmeni, että jo prosessin varhaisessa vaiheessa osa alueista tapasi Astran edustajia. Näissä tapaamisissa Astra esitteli niille satelliittiratkaisua koskevan ehdotuksen, jota aluehallitukset eivät kuitenkaan tutkineet tarkemmin.

| (166) | Kun tarkastellaan toimenpiteen oikeasuhteisuutta, suunniteltaessa aluetta II koskevaa toimenpidettä keskushallinnon olisi ollut tarkoituksenmukaista tehdä ensin kustannusvertailu (tai järjestää tarjouskilpailu) kansallisella tasolla. Koska satelliittiverkon suurin kustannus syntyy satelliittikapasiteetista, satelliittiverkon käytössä saadaan huomattavia mittakaavaetuja (95). Astran neuvottelut aluehallitusten kanssa osoittavat, että se tarjosi huomattavia hinnanalennuksia, jos useat alueet tekisivät yhdessä sopimuksen sen kanssa. Lisähinnanalennuksia olisi siten voinut olla odotettavissa, jos olisi järjestetty kansallinen tarjouskilpailu. Sen sijaan toteuttamalla hajautettuja ja yhdenmukaistamattomia toimenpiteitä, toisinaan jopa kuntatasolla, aiheutettiin jo merkittävä kilpailuhaitta teknologialle, johon liittyy tällaisia mittakaavaetuja. Tämä lisäsi digitaalisten televisiopalvelujen tarjoamiseen alueen II kotitalouksille tarvittavan valtiontuen kokonaismäärää. Vaikka onkin Espanjan asia päättää hallinto-organisaatiostaan, sen sijaan että Espanjan hallitus ajoi maanpäällisen digitaalisen lähetysverkon käyttöä keskushallinnon rahoituksen yhteydessä, se olisi ainakin voinut kannustaa itsehallintoalueita ottamaan tarjouskilpailuissaan huomioon eri verkkojen mahdolliset kustannussäästövaikutukset. |
| --- | --- |

(166)

Kun tarkastellaan toimenpiteen oikeasuhteisuutta, suunniteltaessa aluetta II koskevaa toimenpidettä keskushallinnon olisi ollut tarkoituksenmukaista tehdä ensin kustannusvertailu (tai järjestää tarjouskilpailu) kansallisella tasolla. Koska satelliittiverkon suurin kustannus syntyy satelliittikapasiteetista, satelliittiverkon käytössä saadaan huomattavia mittakaavaetuja (95). Astran neuvottelut aluehallitusten kanssa osoittavat, että se tarjosi huomattavia hinnanalennuksia, jos useat alueet tekisivät yhdessä sopimuksen sen kanssa. Lisähinnanalennuksia olisi siten voinut olla odotettavissa, jos olisi järjestetty kansallinen tarjouskilpailu. Sen sijaan toteuttamalla hajautettuja ja yhdenmukaistamattomia toimenpiteitä, toisinaan jopa kuntatasolla, aiheutettiin jo merkittävä kilpailuhaitta teknologialle, johon liittyy tällaisia mittakaavaetuja. Tämä lisäsi digitaalisten televisiopalvelujen tarjoamiseen alueen II kotitalouksille tarvittavan valtiontuen kokonaismäärää. Vaikka onkin Espanjan asia päättää hallinto-organisaatiostaan, sen sijaan että Espanjan hallitus ajoi maanpäällisen digitaalisen lähetysverkon käyttöä keskushallinnon rahoituksen yhteydessä, se olisi ainakin voinut kannustaa itsehallintoalueita ottamaan tarjouskilpailuissaan huomioon eri verkkojen mahdolliset kustannussäästövaikutukset.

| (167) | Näin ollen komissio katsoo, ettei tutkittu toimenpide ollut teknologianeutraaliuden periaatteen mukainen. Kuten edellä on selitetty, toimenpide ei ole oikeasuhteinen eikä tarkoituksenmukainen väline maksuttomien kanavien kattavuuden varmistamiseen alueen II asukkaille. |
| --- | --- |

(167)

Näin ollen komissio katsoo, ettei tutkittu toimenpide ollut teknologianeutraaliuden periaatteen mukainen. Kuten edellä on selitetty, toimenpide ei ole oikeasuhteinen eikä tarkoituksenmukainen väline maksuttomien kanavien kattavuuden varmistamiseen alueen II asukkaille.

Verkkojen käyttö ja ylläpito

| (168) | Tuettujen verkkojen käyttöön ja ylläpitoon myönnetystä jatkuvasta rahoituksesta on todettava, että koska se liittyy verkkojen käyttöönottoon myönnettyyn tukeen, sitä ei voida pitää teknologianeutraalina. Tuki on suunnattu sellaisten keskusten säilyttämiseen, jotka lähettävät signaalia maanpäällisissä verkoissa. Myös tällainen tuki on siten sisämarkkinoille soveltumatonta. |
| --- | --- |

(168)

Tuettujen verkkojen käyttöön ja ylläpitoon myönnetystä jatkuvasta rahoituksesta on todettava, että koska se liittyy verkkojen käyttöönottoon myönnettyyn tukeen, sitä ei voida pitää teknologianeutraalina. Tuki on suunnattu sellaisten keskusten säilyttämiseen, jotka lähettävät signaalia maanpäällisissä verkoissa. Myös tällainen tuki on siten sisämarkkinoille soveltumatonta.

| (169) | Käyttöön ja ylläpitoon tulevaisuudessa mahdollisesti myönnettävistä valtiontuista on ilmoitettava komissiolle, ja niiden on oltava teknologianeutraaliuden periaatteen mukaisia. |
| --- | --- |

(169)

Käyttöön ja ylläpitoon tulevaisuudessa mahdollisesti myönnettävistä valtiontuista on ilmoitettava komissiolle, ja niiden on oltava teknologianeutraaliuden periaatteen mukaisia.

5.3.3.3   Kilpailun tarpeettoman vääristymisen välttäminen

| (170) | Vaikka julkisen vallan toimet voivat olla perusteltuja tiettyjen markkinahäiriöiden ja mahdollisten yhteenkuuluvuuteen liittyvien ongelmien yhteydessä, tapa, jolla toimenpide on suunniteltu, aiheuttaa tarpeetonta kilpailun vääristymistä. |
| --- | --- |

(170)

Vaikka julkisen vallan toimet voivat olla perusteltuja tiettyjen markkinahäiriöiden ja mahdollisten yhteenkuuluvuuteen liittyvien ongelmien yhteydessä, tapa, jolla toimenpide on suunniteltu, aiheuttaa tarpeetonta kilpailun vääristymistä.

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohtaa koskeva päätelmä

| (171) | Edellä esitetyn perusteella on todettava, ettei tutkittu toimenpide, jatkuva tuki mukaan lukien, ole tarkoituksenmukainen, tarpeellinen eikä oikeasuhteinen väline todetun markkinahäiriön korjaamiseen. |
| --- | --- |

(171)

Edellä esitetyn perusteella on todettava, ettei tutkittu toimenpide, jatkuva tuki mukaan lukien, ole tarkoituksenmukainen, tarpeellinen eikä oikeasuhteinen väline todetun markkinahäiriön korjaamiseen.

5.3.4   SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohta

| (172) | SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohtaan sisältyvään poikkeukseen, jota voidaan soveltaa valtion yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen tarjoamisesta maksamaan korvaukseen, ei voida vedota käsiteltävässä asiassa yleisesti eikä erityisesti Baskimaan osalta. Komissio katsoo, että kansallisten (tai alueellisten) viranomaisten on määriteltävä yleishyödyllinen taloudellinen palvelu täsmällisesti ja annettava se tietyn yrityksen tehtäväksi. Kuten edellä johdanto-osan 119–122 kappaleessa on arvioitu, Espanjan ja Baskimaan viranomaiset eivät määritelleet selvästi maanpäällisen verkon käyttöä julkiseksi palveluksi. |
| --- | --- |

(172)

SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohtaan sisältyvään poikkeukseen, jota voidaan soveltaa valtion yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen tarjoamisesta maksamaan korvaukseen, ei voida vedota käsiteltävässä asiassa yleisesti eikä erityisesti Baskimaan osalta. Komissio katsoo, että kansallisten (tai alueellisten) viranomaisten on määriteltävä yleishyödyllinen taloudellinen palvelu täsmällisesti ja annettava se tietyn yrityksen tehtäväksi. Kuten edellä johdanto-osan 119–122 kappaleessa on arvioitu, Espanjan ja Baskimaan viranomaiset eivät määritelleet selvästi maanpäällisen verkon käyttöä julkiseksi palveluksi.

5.3.5   Voimassa oleva tuki

| (173) | Abertis väittää, että Espanjan alueet rahoittivat maanpäällisen lähetysverkon käyttöönoton alueella II lähes täysin julkisista varoista, minkä perustana oli lainsäädäntö, joka on peräisin vuodelta 1982, siis ennen vuonna 1986 tapahtunutta Espanjan liittymistä Euroopan talousyhteisöön. Abertisin mukaan tukiohjelmaa voitaisiin sen vuoksi pitää osana paikallisten maanpäällisten verkkojen käytön jatkuvaa julkista rahoitusta ja siten voimassa olevana tukena. |
| --- | --- |

(173)

Abertis väittää, että Espanjan alueet rahoittivat maanpäällisen lähetysverkon käyttöönoton alueella II lähes täysin julkisista varoista, minkä perustana oli lainsäädäntö, joka on peräisin vuodelta 1982, siis ennen vuonna 1986 tapahtunutta Espanjan liittymistä Euroopan talousyhteisöön. Abertisin mukaan tukiohjelmaa voitaisiin sen vuoksi pitää osana paikallisten maanpäällisten verkkojen käytön jatkuvaa julkista rahoitusta ja siten voimassa olevana tukena.

| (174) | Alueiden toteuttaman maanpäällisen verkon laajennuksen rahoitus alkoi todellakin 1980-luvun alussa, mutta tuolloin markkinoilla ei ollut yksityisiä lähetystoiminnan harjoittajia. Laajennettu infrastruktuuri palveli siten vain julkisen lähetystoiminnan harjoittajan tarpeita, ja sillä oli joka tapauksessa velvoite tarjota signaaliaan suurelle osalle väestöstä. Lisäksi tuolloin maanpäällinen verkko oli ainoa televisiosignaalin lähettämiseen Espanjassa käytettävissä ollut verkko. Tämän seurauksena ainoan käytettävissä olleen verkon laajennus ei vääristänyt kilpailua muiden verkkojen kanssa. |
| --- | --- |

(174)

Alueiden toteuttaman maanpäällisen verkon laajennuksen rahoitus alkoi todellakin 1980-luvun alussa, mutta tuolloin markkinoilla ei ollut yksityisiä lähetystoiminnan harjoittajia. Laajennettu infrastruktuuri palveli siten vain julkisen lähetystoiminnan harjoittajan tarpeita, ja sillä oli joka tapauksessa velvoite tarjota signaaliaan suurelle osalle väestöstä. Lisäksi tuolloin maanpäällinen verkko oli ainoa televisiosignaalin lähettämiseen Espanjassa käytettävissä ollut verkko. Tämän seurauksena ainoan käytettävissä olleen verkon laajennus ei vääristänyt kilpailua muiden verkkojen kanssa.

| (175) | Sittemmin lainsäädäntö ja teknologia ovat kehittyneet, mikä on johtanut uusien lähetysverkkojen syntymiseen ja uusien toimijoiden, erityisesti yksityisten lähetystoiminnan harjoittajien, tuloon markkinoille. Koska julkisen rahoituksen saajia koskevat ja yleiset edellytykset ovat muuttuneet huomattavasti, tutkittua toimenpidettä ei voida pitää puhtaasti muodollisena tai hallinnollisena muutoksena. Kyseessä on pikemminkin muutos, joka vaikuttaa alkuperäisen tukiohjelman olennaiseen sisältöön, ja sitä on sen vuoksi pidettävä uutena tukiohjelmana (96). Siirtyminen analogisesta digitaaliseen televisioon on joka tapauksessa ollut mahdollista vain viimeaikaisen teknologisen edistyksen ansiosta ja on siten uusi ilmiö. Espanjan viranomaisten olisi siksi pitänyt ilmoittaa tästä uudesta tuesta. |
| --- | --- |

(175)

Sittemmin lainsäädäntö ja teknologia ovat kehittyneet, mikä on johtanut uusien lähetysverkkojen syntymiseen ja uusien toimijoiden, erityisesti yksityisten lähetystoiminnan harjoittajien, tuloon markkinoille. Koska julkisen rahoituksen saajia koskevat ja yleiset edellytykset ovat muuttuneet huomattavasti, tutkittua toimenpidettä ei voida pitää puhtaasti muodollisena tai hallinnollisena muutoksena. Kyseessä on pikemminkin muutos, joka vaikuttaa alkuperäisen tukiohjelman olennaiseen sisältöön, ja sitä on sen vuoksi pidettävä uutena tukiohjelmana (96). Siirtyminen analogisesta digitaaliseen televisioon on joka tapauksessa ollut mahdollista vain viimeaikaisen teknologisen edistyksen ansiosta ja on siten uusi ilmiö. Espanjan viranomaisten olisi siksi pitänyt ilmoittaa tästä uudesta tuesta.

5.4   PÄÄTELMÄ

| (176) | Näin ollen on katsottava, että Espanjan maanpäällisen verkon operaattoreille verkon parantamiseen ja digitalisoimiseen myöntämä rahoitus (Espanjan itsehallintoalueiden ja paikallishallinnon elinten myöntämä rahoitus mukaan lukien), jotta nämä voivat tarjota maksuttomia televisiokanavia alueella II, on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Tuki ei sovellu sisämarkkinoille siltä osin kuin se ei täytä teknologianeutraaliutta koskevaa edellytystä. Tuesta ei myöskään ilmoitettu (97) komissiolle SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesti, ja tukitoimenpide on toteutettu sääntöjenvastaisesti ilman komission lupaa. Tuki on sen vuoksi perittävä takaisin maanpäällisen verkon operaattoreilta. |
| --- | --- |

(176)

Näin ollen on katsottava, että Espanjan maanpäällisen verkon operaattoreille verkon parantamiseen ja digitalisoimiseen myöntämä rahoitus (Espanjan itsehallintoalueiden ja paikallishallinnon elinten myöntämä rahoitus mukaan lukien), jotta nämä voivat tarjota maksuttomia televisiokanavia alueella II, on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Tuki ei sovellu sisämarkkinoille siltä osin kuin se ei täytä teknologianeutraaliutta koskevaa edellytystä. Tuesta ei myöskään ilmoitettu (97) komissiolle SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesti, ja tukitoimenpide on toteutettu sääntöjenvastaisesti ilman komission lupaa. Tuki on sen vuoksi perittävä takaisin maanpäällisen verkon operaattoreilta.

| (177) | Komissio katsoo lisäksi, että ilman tarjouskilpailuja tai sellaisten tarjouskilpailujen perusteella, jotka eivät olleet teknologianeutraaleja, myönnetty jatkuva tuki digitalisoidun verkon käyttöön ja ylläpitoon ei myöskään sovellu sisämarkkinoille. Tuesta ei ilmoitettu komissiolle SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesti, ja tukitoimenpide on toteutettu sääntöjenvastaisesti ilman komission lupaa. |
| --- | --- |

(177)

Komissio katsoo lisäksi, että ilman tarjouskilpailuja tai sellaisten tarjouskilpailujen perusteella, jotka eivät olleet teknologianeutraaleja, myönnetty jatkuva tuki digitalisoidun verkon käyttöön ja ylläpitoon ei myöskään sovellu sisämarkkinoille. Tuesta ei ilmoitettu komissiolle SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesti, ja tukitoimenpide on toteutettu sääntöjenvastaisesti ilman komission lupaa.

| (178) | Verkon käyttöön ja ylläpitoon tulevaisuudessa mahdollisesti myönnettävästä valtiontuesta on ilmoitettava komissiolle, ja sen on oltava teknologianeutraaliuden periaatteen mukaisia. |
| --- | --- |

(178)

Verkon käyttöön ja ylläpitoon tulevaisuudessa mahdollisesti myönnettävästä valtiontuesta on ilmoitettava komissiolle, ja sen on oltava teknologianeutraaliuden periaatteen mukaisia.

6.   TAKAISINPERINTÄ

6.1   VELVOLLISUUS POISTAA TUKI

| (179) | SEUT-sopimuksen ja unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan, kun komissio on todennut, että tuki ei sovellu sisämarkkinoille, sillä on toimivalta päättää, että kyseisen valtion on poistettava tuki tai muutettava sitä (98). Tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan valtiolle asetetulla velvollisuudella poistaa komission sisämarkkinoille soveltumattomaksi katsoma valtiontuki pyritään palauttamaan aikaisempi tilanne (99). Tuomioistuin on todennut, että tällainen tavoite on saavutettu, kun tuensaaja on palauttanut sääntöjenvastaisesti myönnetyt tuet ja tämän myötä menettänyt markkinoilla kilpailijoihinsa nähden saamansa edun ja kun ennen tuen maksamista vallinnut tilanne on palautettu (100). |
| --- | --- |

(179)

SEUT-sopimuksen ja unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan, kun komissio on todennut, että tuki ei sovellu sisämarkkinoille, sillä on toimivalta päättää, että kyseisen valtion on poistettava tuki tai muutettava sitä (98). Tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan valtiolle asetetulla velvollisuudella poistaa komission sisämarkkinoille soveltumattomaksi katsoma valtiontuki pyritään palauttamaan aikaisempi tilanne (99). Tuomioistuin on todennut, että tällainen tavoite on saavutettu, kun tuensaaja on palauttanut sääntöjenvastaisesti myönnetyt tuet ja tämän myötä menettänyt markkinoilla kilpailijoihinsa nähden saamansa edun ja kun ennen tuen maksamista vallinnut tilanne on palautettu (100).

| (180) | Kyseisen oikeuskäytännön mukaan neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (101) 14 artiklassa säädetään, että ”sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta”. |
| --- | --- |

(180)

Kyseisen oikeuskäytännön mukaan neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (101) 14 artiklassa säädetään, että ”sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta”.

| (181) | Koska maanpäällisen verkon parantamiseen ja digitalisointiin sekä myöhempään ylläpitoon ja käyttöön Espanjassa vuosista 2008–2009 lähtien myönnetty rahoitus on sääntöjenvastaista ja sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea, Espanjaa olisi kehotettava perimään takaisin sisämarkkinoille soveltumaton tuki markkinoilla ennen tuen myöntämistä vallinneen tilanteen palauttamiseksi. |
| --- | --- |

(181)

Koska maanpäällisen verkon parantamiseen ja digitalisointiin sekä myöhempään ylläpitoon ja käyttöön Espanjassa vuosista 2008–2009 lähtien myönnetty rahoitus on sääntöjenvastaista ja sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea, Espanjaa olisi kehotettava perimään takaisin sisämarkkinoille soveltumaton tuki markkinoilla ennen tuen myöntämistä vallinneen tilanteen palauttamiseksi.

6.2   VALTIONTUEN SAAJAT JA TAKAISIN PERITTÄVÄN TUEN MÄÄRÄN LASKEMINEN

| (182) | Verkko-operaattorit ovat suoria tuensaajia, sikäli kuin ne saivat varoja verkkojensa parantamiseen ja laajentamiseen ja/tai käyttöön ja ylläpitoon. Siltä osin kuin tuki maksettiin julkisille yrityksille, jotka myöhemmin järjestivät tarjouskilpailuja kattavuuden laajentamisesta, tarjouskilpailussa valittua verkko-operaattoria pidetään välillisenä tuensaajana. Sääntöjenvastainen ja sisämarkkinoille soveltumaton tuki on perittävä takaisin verkko-operaattoreilta riippumatta siitä, ovatko ne suoria tai välillisiä tuensaajia. |
| --- | --- |

(182)

Verkko-operaattorit ovat suoria tuensaajia, sikäli kuin ne saivat varoja verkkojensa parantamiseen ja laajentamiseen ja/tai käyttöön ja ylläpitoon. Siltä osin kuin tuki maksettiin julkisille yrityksille, jotka myöhemmin järjestivät tarjouskilpailuja kattavuuden laajentamisesta, tarjouskilpailussa valittua verkko-operaattoria pidetään välillisenä tuensaajana. Sääntöjenvastainen ja sisämarkkinoille soveltumaton tuki on perittävä takaisin verkko-operaattoreilta riippumatta siitä, ovatko ne suoria tai välillisiä tuensaajia.

6.2.1   Tarjouskilpailujen luokittelu

| (183) | Niissä tapauksissa, joissa sääntöjenvastaista tukea myönnettiin sellaisen kattavuuden laajentamista koskevan tarjouskilpailun perusteella, joka ei ollut teknologianeutraali, jäsenvaltion on luokiteltava tarjouskilpailut sen perusteella, koskivatko ne laitteistojen toimittamista vai kattavuuden laajentamista, jäljempänä esitettävien edellytysten mukaisesti. |
| --- | --- |

(183)

Niissä tapauksissa, joissa sääntöjenvastaista tukea myönnettiin sellaisen kattavuuden laajentamista koskevan tarjouskilpailun perusteella, joka ei ollut teknologianeutraali, jäsenvaltion on luokiteltava tarjouskilpailut sen perusteella, koskivatko ne laitteistojen toimittamista vai kattavuuden laajentamista, jäljempänä esitettävien edellytysten mukaisesti.

| (184) | Kattavuuden laajentamista koskevissa tarjouskilpailuissa voittavan yrityksen tehtävänä oli tarjota (myös rakentaa) toimiva maanpäällinen digitaalinen lähetysverkko. Tehtäviin kuului verkon suunnittelu ja rakentaminen, signaalin siirto, verkon käyttöönotto ja tarvittavien laitteistojen toimitus. |
| --- | --- |

(184)

Kattavuuden laajentamista koskevissa tarjouskilpailuissa voittavan yrityksen tehtävänä oli tarjota (myös rakentaa) toimiva maanpäällinen digitaalinen lähetysverkko. Tehtäviin kuului verkon suunnittelu ja rakentaminen, signaalin siirto, verkon käyttöönotto ja tarvittavien laitteistojen toimitus.

| (185) | Laitteistojen toimitusta koskevissa tarjouskilpailuissa voittavan yrityksen oli toimitettava verkon parantamisessa tarvittavat laitteistot. Tarvittaviin tehtäviin kuuluvat laitteistojen toimitus, asennus ja käyttöönotto sekä henkilöstön koulutus. Näiden laitteistojen toimitusta koskevien tarjouskilpailujen osalta tukia ei tarvitse periä takaisin. |
| --- | --- |

(185)

Laitteistojen toimitusta koskevissa tarjouskilpailuissa voittavan yrityksen oli toimitettava verkon parantamisessa tarvittavat laitteistot. Tarvittaviin tehtäviin kuuluvat laitteistojen toimitus, asennus ja käyttöönotto sekä henkilöstön koulutus. Näiden laitteistojen toimitusta koskevien tarjouskilpailujen osalta tukia ei tarvitse periä takaisin.

| (186) | Luokiteltuaan kattavuuden laajentamista koskevat tarjouskilpailut Espanjan on perittävä tuki takaisin, jos tarjouskilpailu ei täytä seuraavia kahta kumulatiivista edellytystä: 1) tarjouskilpailuissa viitataan digitaalitelevision (eikä maanpäällisen digitaalitelevision) kattavuuden laajentamiseen, ja/tai siihen sisältyy teknologianeutraaliutta koskeva lauseke, ja 2) tarjouskilpailujen tekniset eritelmät mahdollistavat myös muut kuin maanpäälliset teknologiat. Niiden tarjouskilpailujen lisäksi, joita komissio itse pitää teknologianeutraaleina, jos Espanja katsoo myös muiden tarjouskilpailujen täyttävän nämä kaksi edellytystä, sen on toimitettava komissiolle asiaa koskevat tarjouskilpailuasiakirjat.

  Esimerkki

  Komission tarkastelemista tarjouskilpailuista Extremaduran itsehallintoalueella järjestetty tarjouskilpailu esitetään esimerkkinä kattavuuden laajentamista koskevasta tarjouskilpailusta, joka ei ollut teknologianeutraali (102). Huolimatta tarjouskilpailun otsikosta, jossa viitataan vain laitteistojen toimitukseen, tarjouskilpailun kohteeseen sisältyi itse asiassa myös verkon suunnittelu ja käyttöönotto (103). Tarjouskilpailun eritelmien vuoksi sitä ei voida pitää teknologianeutraalina (104), vaikka siihen onkin sisällytetty lauseke, joka ensi näkemältä vaikuttaa teknologianeutraaliutta koskevalta lausekkeelta (105).
  Toinen esimerkki kattavuuden laajentamista koskevasta tarjouskilpailusta, joka ei ollut teknologianeutraali, on julkisen yrityksen (AICCM) Madridin itsehallintoalueella järjestämä tarjouskilpailu (106). Tässä tapauksessa sekä tarjouskilpailun otsikosta että sisällöstä käy ilmi, että kyseessä on laajennusta koskeva tarjouskilpailu (107), joka on suunnattu vain maanpäälliselle verkolle (108). |
| --- | --- |

(186)

Luokiteltuaan kattavuuden laajentamista koskevat tarjouskilpailut Espanjan on perittävä tuki takaisin, jos tarjouskilpailu ei täytä seuraavia kahta kumulatiivista edellytystä: 1) tarjouskilpailuissa viitataan digitaalitelevision (eikä maanpäällisen digitaalitelevision) kattavuuden laajentamiseen, ja/tai siihen sisältyy teknologianeutraaliutta koskeva lauseke, ja 2) tarjouskilpailujen tekniset eritelmät mahdollistavat myös muut kuin maanpäälliset teknologiat. Niiden tarjouskilpailujen lisäksi, joita komissio itse pitää teknologianeutraaleina, jos Espanja katsoo myös muiden tarjouskilpailujen täyttävän nämä kaksi edellytystä, sen on toimitettava komissiolle asiaa koskevat tarjouskilpailuasiakirjat.

Esimerkki

Komission tarkastelemista tarjouskilpailuista Extremaduran itsehallintoalueella järjestetty tarjouskilpailu esitetään esimerkkinä kattavuuden laajentamista koskevasta tarjouskilpailusta, joka ei ollut teknologianeutraali (102). Huolimatta tarjouskilpailun otsikosta, jossa viitataan vain laitteistojen toimitukseen, tarjouskilpailun kohteeseen sisältyi itse asiassa myös verkon suunnittelu ja käyttöönotto (103). Tarjouskilpailun eritelmien vuoksi sitä ei voida pitää teknologianeutraalina (104), vaikka siihen onkin sisällytetty lauseke, joka ensi näkemältä vaikuttaa teknologianeutraaliutta koskevalta lausekkeelta (105).

Toinen esimerkki kattavuuden laajentamista koskevasta tarjouskilpailusta, joka ei ollut teknologianeutraali, on julkisen yrityksen (AICCM) Madridin itsehallintoalueella järjestämä tarjouskilpailu (106). Tässä tapauksessa sekä tarjouskilpailun otsikosta että sisällöstä käy ilmi, että kyseessä on laajennusta koskeva tarjouskilpailu (107), joka on suunnattu vain maanpäälliselle verkolle (108).

| (187) | Tarjouskilpailut on luokiteltava paitsi niiden otsikon myös ennen kaikkea niiden sisällön perusteella, koska pelkän otsikon perusteella ei ole mahdollista määritellä selvästi tarjouskilpailujen laajuutta. |
| --- | --- |

(187)

Tarjouskilpailut on luokiteltava paitsi niiden otsikon myös ennen kaikkea niiden sisällön perusteella, koska pelkän otsikon perusteella ei ole mahdollista määritellä selvästi tarjouskilpailujen laajuutta.

| (188) | Valtiontuki, joka on myönnetty sellaisten kattavuuden laajentamista koskevien tarjouskilpailujen perusteella, jotka eivät ole teknologianeutraaleja, on perittävä takaisin. |
| --- | --- |

(188)

Valtiontuki, joka on myönnetty sellaisten kattavuuden laajentamista koskevien tarjouskilpailujen perusteella, jotka eivät ole teknologianeutraaleja, on perittävä takaisin.

6.2.2   Valtiontuen saajat ja takaisinperintä

| (189) | Jäljempänä on esitetty eri tuensaajaryhmät. Espanjalta saatujen tietojen perusteella itsehallintoalueet ja likimääräiset valtiontukiryhmät on lueteltu jäljempänä olevissa taulukoissa. Koska Espanja ei ole toimittanut täydellisiä tietoja tuensaajista, Espanjan on luokiteltava tuensaajat edellä esitettyihin eri ryhmiin ja esitettävä komissiolle asiaa koskeva näyttö sen tueksi. Kuten edellä johdanto-osan 138 kappaleessa on jo korostettu, tukiohjelma sinänsä on syrjivä. |
| --- | --- |

(189)

Jäljempänä on esitetty eri tuensaajaryhmät. Espanjalta saatujen tietojen perusteella itsehallintoalueet ja likimääräiset valtiontukiryhmät on lueteltu jäljempänä olevissa taulukoissa. Koska Espanja ei ole toimittanut täydellisiä tietoja tuensaajista, Espanjan on luokiteltava tuensaajat edellä esitettyihin eri ryhmiin ja esitettävä komissiolle asiaa koskeva näyttö sen tueksi. Kuten edellä johdanto-osan 138 kappaleessa on jo korostettu, tukiohjelma sinänsä on syrjivä.

| (190) | Lisäksi valtaosassa komission tarkastelemista kattavuuden laajentamista koskevista tarjouskilpailuista ei noudatettu teknologianeutraaliuden periaatetta. Komissio on kuitenkin myös osoittanut, ettei ole mahdotonta, että yksittäisissä poikkeustapauksissa tarjouskilpailu oli teknologianeutraali.
  Espanjan on näin ollen yksilöitävä tarjouskilpailut, jotka olivat teknologianeutraaleja, ja esitettävä niistä riittävää näyttöä edellä johdanto-osan 186 kappaleessa määriteltyjen edellytysten mukaisesti. |
| --- | --- |

(190)

Lisäksi valtaosassa komission tarkastelemista kattavuuden laajentamista koskevista tarjouskilpailuista ei noudatettu teknologianeutraaliuden periaatetta. Komissio on kuitenkin myös osoittanut, ettei ole mahdotonta, että yksittäisissä poikkeustapauksissa tarjouskilpailu oli teknologianeutraali.

Espanjan on näin ollen yksilöitävä tarjouskilpailut, jotka olivat teknologianeutraaleja, ja esitettävä niistä riittävää näyttöä edellä johdanto-osan 186 kappaleessa määriteltyjen edellytysten mukaisesti.

| (191) | Jos itsehallintoalueet ovat järjestäneet kattavuuden laajentamista koskevia tarjouskilpailuja, jotka eivät olleet teknologianeutraaleja, kuten edellä olevassa esimerkissä mainitussa Extremaduran tapauksessa, tällaisten tarjouskilpailujen voittajat ovat sääntöjenvastaisen valtiontuen suoria tuensaajia, ja tuki on perittävä takaisin. Takaisin perittävä määrä vastaa laajennusta koskevien tarjouskilpailujen voittajien saamaa tukien kokonaismäärää. Espanjan toimittamien tietojen perusteella komissio on todennut, että (ainakin) Andalusian, Extremaduran, Murcian, La Riojan ja Valencian itsehallintoalueet ovat järjestäneet tällaisia tarjouskilpailuja.








  Takaisinperinnän piiriin kuuluvat yritykset | Takaisinperintä | Tuen myöntämismenetelmä | Itsehallintoalue |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Suorat tuensaajat

  Itsehallintoalueiden järjestämien sellaisten kattavuuden laajentamista koskevien tarjouskilpailujen voittajat, jotka eivät olleet teknologianeutraaleja | Kattavuuden laajentamista koskevassa tarjouskilpailussa (tarjouskilpailuissa), joka ei ole teknologianeutraali, saadun tuen kokonaismäärä | Varojen siirto tarjouskilpailuissa valituille tuensaajille | — | Andalusia |

(191)

Jos itsehallintoalueet ovat järjestäneet kattavuuden laajentamista koskevia tarjouskilpailuja, jotka eivät olleet teknologianeutraaleja, kuten edellä olevassa esimerkissä mainitussa Extremaduran tapauksessa, tällaisten tarjouskilpailujen voittajat ovat sääntöjenvastaisen valtiontuen suoria tuensaajia, ja tuki on perittävä takaisin. Takaisin perittävä määrä vastaa laajennusta koskevien tarjouskilpailujen voittajien saamaa tukien kokonaismäärää. Espanjan toimittamien tietojen perusteella komissio on todennut, että (ainakin) Andalusian, Extremaduran, Murcian, La Riojan ja Valencian itsehallintoalueet ovat järjestäneet tällaisia tarjouskilpailuja.

Takaisinperinnän piiriin kuuluvat yritykset

Takaisinperintä

Tuen myöntämismenetelmä

Itsehallintoalue

Suorat tuensaajat

Itsehallintoalueiden järjestämien sellaisten kattavuuden laajentamista koskevien tarjouskilpailujen voittajat, jotka eivät olleet teknologianeutraaleja

Kattavuuden laajentamista koskevassa tarjouskilpailussa (tarjouskilpailuissa), joka ei ole teknologianeutraali, saadun tuen kokonaismäärä

Varojen siirto tarjouskilpailuissa valituille tuensaajille

—

Andalusia

| — | Extremadura |
| --- | --- |

—

Extremadura

| — | Murcia |
| --- | --- |

—

Murcia

| — | La Rioja |
| --- | --- |

—

La Rioja

| — | Valencia |
| --- | --- |

—

Valencia

| (192) | Niissä tapauksissa, joissa sääntöjenvastaista tukea maanpäällisen verkon parantamiseen myönnettiin verkko-operaattoreina toimiville kunnille, kunnat ovat valtiontuen suoria tuensaajia. Takaisin perittävä määrä vastaa sen tuen kokonaismäärää, jonka kunnat ovat saaneet keskus- ja alueviranomaisilta verkkonsa kattavuuden laajentamiseen. Espanjalta saatujen tietojen perusteella komissio on todennut, että tämä koskee ainakin Andalusian, Kanariansaarten, Extremaduran ja Murcian itsehallintoalueilla (luettelo ei ole tyhjentävä) sijaitsevia kuntia.








  Takaisinperinnän piiriin kuuluvat yritykset | Takaisinperintä | Tuen myöntämismenetelmä | Itsehallintoalue |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Suorat tuensaajat

  Verkko-operaattoreina toimivat kunnat | Viranomaisilta kattavuuden laajentamiseen saadun tuen kokonaismäärä | Varojen siirto tuensaajalle | — | Andalusia |

(192)

Niissä tapauksissa, joissa sääntöjenvastaista tukea maanpäällisen verkon parantamiseen myönnettiin verkko-operaattoreina toimiville kunnille, kunnat ovat valtiontuen suoria tuensaajia. Takaisin perittävä määrä vastaa sen tuen kokonaismäärää, jonka kunnat ovat saaneet keskus- ja alueviranomaisilta verkkonsa kattavuuden laajentamiseen. Espanjalta saatujen tietojen perusteella komissio on todennut, että tämä koskee ainakin Andalusian, Kanariansaarten, Extremaduran ja Murcian itsehallintoalueilla (luettelo ei ole tyhjentävä) sijaitsevia kuntia.

Takaisinperinnän piiriin kuuluvat yritykset

Takaisinperintä

Tuen myöntämismenetelmä

Itsehallintoalue

Suorat tuensaajat

Verkko-operaattoreina toimivat kunnat

Viranomaisilta kattavuuden laajentamiseen saadun tuen kokonaismäärä

Varojen siirto tuensaajalle

—

Andalusia

| — | Kanariansaaret |
| --- | --- |

—

Kanariansaaret

| — | Extremadura |
| --- | --- |

—

Extremadura

| — | Murcia |
| --- | --- |

—

Murcia

Esimerkki

Murciassa kunnat käyttivät aluehallinnolta ja ministeriöltä saatuja varoja ja järjestivät lähes kaikki 143 yksilöityä tarjouskilpailua. Ne kuuluvat tähän ryhmään, edellyttäen etteivät tuet kuulu vähämerkityksisen tuen piiriin.

| (193) | Niiden itsehallintoalueiden tapauksessa, joissa verkko-operaattorina toimiva julkinen yritys toteutti verkon kattavuuden laajentamisen, tällaista yritystä pidetään suorana tuensaajana, ja sen saama tuki on perittävä takaisin. Komissio on yksilöinyt tähän ryhmään kuuluviksi seuraavat yritykset: Aragón Telecom, Gestión de Infraestructuras Públicas de Telecomunicaciones del Principado de Asturias, SA, Multimedia de les Illes Balears SA, Instituto Tecnologico de Canarias, Sociedad Regional de Cantabria I+D+I (IDICAN), Fundación Centro Tecnológico en Logística Integral de Cantabria (CTL), Promoción de Viviendas, Infraestructuras y Logística, S.A in Castilla y León (Provilsa), Redes de Telecomunicación Galegas Retegal, SA (Retegal), Obras Publicas y Telecomunicaciones De Navarra, SA (Opnatel), Itelazpi SA, Centre de Telecomunicacions i Tecnologies de la Informació (CTTI) in Cataluña ja Agencia de Informática y Comunicaciones de la Comunidad de Madrid (AICCM). Takaisin perittävä määrä on viranomaisilta laajennukseen saatujen varojen kokonaismäärä. |
| --- | --- |

(193)

Niiden itsehallintoalueiden tapauksessa, joissa verkko-operaattorina toimiva julkinen yritys toteutti verkon kattavuuden laajentamisen, tällaista yritystä pidetään suorana tuensaajana, ja sen saama tuki on perittävä takaisin. Komissio on yksilöinyt tähän ryhmään kuuluviksi seuraavat yritykset: Aragón Telecom, Gestión de Infraestructuras Públicas de Telecomunicaciones del Principado de Asturias, SA, Multimedia de les Illes Balears SA, Instituto Tecnologico de Canarias, Sociedad Regional de Cantabria I+D+I (IDICAN), Fundación Centro Tecnológico en Logística Integral de Cantabria (CTL), Promoción de Viviendas, Infraestructuras y Logística, S.A in Castilla y León (Provilsa), Redes de Telecomunicación Galegas Retegal, SA (Retegal), Obras Publicas y Telecomunicaciones De Navarra, SA (Opnatel), Itelazpi SA, Centre de Telecomunicacions i Tecnologies de la Informació (CTTI) in Cataluña ja Agencia de Informática y Comunicaciones de la Comunidad de Madrid (AICCM). Takaisin perittävä määrä on viranomaisilta laajennukseen saatujen varojen kokonaismäärä.

| (194) | Näissä tapauksissa on kuitenkin mahdollista, että julkiset yritykset toteuttivat osan laajennuksesta itse ja antoivat laajennuksen osittain verkko-operaattorin tehtäväksi tarjouskilpailussa. Jälkimmäisessä tapauksessa sääntöjenvastainen tuki siirrettiin tosiasiassa tarjouskilpailut voittaneille yrityksille, ja ne ovat siten tosiasiallisia, joskin välillisiä, tuensaajia. Kaksinkertaisen takaisinperinnän välttämiseksi sääntöjenvastainen tuki on siten perittävä takaisin tosiasiallisista tuensaajilta eli a) julkiselta yritykseltä sen määrän osalta, jonka tämä on saanut laajennukseen, vähennettynä varoilla, jotka on siirretty verkko-operaattoreille kattavuuden laajentamista varten sellaisten tarjouskilpailujen perusteella, jotka eivät olleet teknologianeutraaleja, ja b) verkko-operaattoreilta niiden määrien osalta, jotka on myönnetty kyseisen julkisen yrityksen järjestämän, kattavuuden laajentamista koskevan tarjouskilpailun perusteella, joka ei ollut teknologianeutraali.








  Takaisinperinnän piiriin kuuluvat yritykset | Takaisinperintä | Tuen myöntämismenetelmä | Itsehallintoalue/julkinen yritys/julkisen yrityksen kattavuuden laajentamiseen saama likimääräinen tukimäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Suorat tuensaajat

  Julkinen yritys | Viranomaisilta kattavuuden laajentamiseen saadun tuen kokonaismäärä (vähennettynä soveltuvin osin varoilla, jotka on siirretty verkko-operaattoreille kattavuuden laajentamista koskevissa tarjouskilpailuissa, jotka eivät olleet teknologianeutraaleja) | Ajankohta, jona viranomaiset ovat siirtäneet varat | — | Aragón (Aragón Telecom, 9 miljoonaa euroa) |

(194)

Näissä tapauksissa on kuitenkin mahdollista, että julkiset yritykset toteuttivat osan laajennuksesta itse ja antoivat laajennuksen osittain verkko-operaattorin tehtäväksi tarjouskilpailussa. Jälkimmäisessä tapauksessa sääntöjenvastainen tuki siirrettiin tosiasiassa tarjouskilpailut voittaneille yrityksille, ja ne ovat siten tosiasiallisia, joskin välillisiä, tuensaajia. Kaksinkertaisen takaisinperinnän välttämiseksi sääntöjenvastainen tuki on siten perittävä takaisin tosiasiallisista tuensaajilta eli a) julkiselta yritykseltä sen määrän osalta, jonka tämä on saanut laajennukseen, vähennettynä varoilla, jotka on siirretty verkko-operaattoreille kattavuuden laajentamista varten sellaisten tarjouskilpailujen perusteella, jotka eivät olleet teknologianeutraaleja, ja b) verkko-operaattoreilta niiden määrien osalta, jotka on myönnetty kyseisen julkisen yrityksen järjestämän, kattavuuden laajentamista koskevan tarjouskilpailun perusteella, joka ei ollut teknologianeutraali.

Takaisinperinnän piiriin kuuluvat yritykset

Takaisinperintä

Tuen myöntämismenetelmä

Itsehallintoalue/julkinen yritys/julkisen yrityksen kattavuuden laajentamiseen saama likimääräinen tukimäärä

Suorat tuensaajat

Julkinen yritys

Viranomaisilta kattavuuden laajentamiseen saadun tuen kokonaismäärä (vähennettynä soveltuvin osin varoilla, jotka on siirretty verkko-operaattoreille kattavuuden laajentamista koskevissa tarjouskilpailuissa, jotka eivät olleet teknologianeutraaleja)

Ajankohta, jona viranomaiset ovat siirtäneet varat

—

Aragón (Aragón Telecom, 9 miljoonaa euroa)

| — | Asturia (Gestión de Infraestructuras Públicas de Telecomunicaciones del Principado de Asturias SA, 14 miljoonaa euroa) |
| --- | --- |

—

Asturia (Gestión de Infraestructuras Públicas de Telecomunicaciones del Principado de Asturias SA, 14 miljoonaa euroa)

| — | Baleaarit (Multimedia de Illes Balears SA, 4 miljoonaa euroa) |
| --- | --- |

—

Baleaarit (Multimedia de Illes Balears SA, 4 miljoonaa euroa)

| — | Kanariansaaret (Instituto Tecnológico de Canarias, 3,7 miljoonaa euroa) |
| --- | --- |

—

Kanariansaaret (Instituto Tecnológico de Canarias, 3,7 miljoonaa euroa)

| — | Cantabria (Idican; CTL, 3 miljoonaa euroa) |
| --- | --- |

—

Cantabria (Idican; CTL, 3 miljoonaa euroa)

| — | Castilla y León (Provilsa, 44 miljoonaa euroa) |
| --- | --- |

—

Castilla y León (Provilsa, 44 miljoonaa euroa)

| — | Katalonia (CTTI, 52 miljoonaa euroa) |
| --- | --- |

—

Katalonia (CTTI, 52 miljoonaa euroa)

| — | Galicia (Retegal, 17 miljoonaa euroa) |
| --- | --- |

—

Galicia (Retegal, 17 miljoonaa euroa)

| — | Madrid (AICCM, 3,6 miljoonaa euroa) |
| --- | --- |

—

Madrid (AICCM, 3,6 miljoonaa euroa)

| — | Navarra (Opnatel, 7 miljoonaa euroa) |
| --- | --- |

—

Navarra (Opnatel, 7 miljoonaa euroa)

| — | Baskimaa (Itelazpi, 10 miljoonaa euroa) |
| --- | --- |

—

Baskimaa (Itelazpi, 10 miljoonaa euroa)

JA soveltuvin osin

Välilliset tuensaajat

Julkisen yrityksen järjestämien kattavuuden laajentamista koskevien tarjouskilpailujen, jotka eivät olleet teknologianeutraaleja, voittaja(t)

Kattavuuden laajentamista koskevissa tarjouskilpailuissa, jotka eivät olleet teknologianeutraaleja, saatujen varojen kokonaismäärä

Varojen siirto tarjouskilpailussa valitulle tuensaajalle

Esimerkki

Madridin itsehallintoalueen tapauksessa, jossa julkisen yrityksen (AICCM) järjestämä tarjouskilpailu esitettiin esimerkkinä kattavuuden laajentamista koskevasta tarjouskilpailusta, joka ei ollut teknologianeutraali (ks. 186 kohta), tarjouskilpailun voittaneelle yritykselle, Retevision S.A:lle, myönnetyt 3 622 744 euroa on perittävä kokonaisuudessaan takaisin Retevisionilta sellaisen tarjouskilpailun voittajana, joka ei ollut teknologianeutraali, ja vähennettävä julkiselta yritykseltä eli AICCM:ltä, joka on suora tuensaaja, takaisin perittävästä määrästä (109).

| (195) | Jatkuva tuki on tarkoitettu maanpäällisten digitaalisten lähetysverkkojen ylläpitoon ja käyttöön. Näiden verkkojen operaattorit ovat ylläpitoon ja käyttöön myönnetyn valtiontuen tuensaajia. Tuki on siten perittävä takaisin kyseisiltä verkko-operaattoreilta. |
| --- | --- |

(195)

Jatkuva tuki on tarkoitettu maanpäällisten digitaalisten lähetysverkkojen ylläpitoon ja käyttöön. Näiden verkkojen operaattorit ovat ylläpitoon ja käyttöön myönnetyn valtiontuen tuensaajia. Tuki on siten perittävä takaisin kyseisiltä verkko-operaattoreilta.

| (196) | Niissä tapauksissa, joissa yksittäiset tuensaajat saivat rahoitusta, joka ei ylittänyt asetuksessa (EY) N:o 1998/2006 määritettyjä raja-arvoja, tällaista rahoitusta ei pidetä valtiontukena, jos kaikki kyseisen asetuksen edellytykset täyttyvät, eikä se kuulu takaisinperinnän piiriin. |
| --- | --- |

(196)

Niissä tapauksissa, joissa yksittäiset tuensaajat saivat rahoitusta, joka ei ylittänyt asetuksessa (EY) N:o 1998/2006 määritettyjä raja-arvoja, tällaista rahoitusta ei pidetä valtiontukena, jos kaikki kyseisen asetuksen edellytykset täyttyvät, eikä se kuulu takaisinperinnän piiriin.

| (197) | Takaisinperintä on toteutettava siitä ajankohdasta alkaen, jolloin tuensaaja sai edun, toisin sanoen siitä alkaen, kun tuki asetettiin tuensaajan käyttöön, ja siitä on perittävä korkoa todelliseen takaisinperintään asti. |
| --- | --- |

(197)

Takaisinperintä on toteutettava siitä ajankohdasta alkaen, jolloin tuensaaja sai edun, toisin sanoen siitä alkaen, kun tuki asetettiin tuensaajan käyttöön, ja siitä on perittävä korkoa todelliseen takaisinperintään asti.

7.   Päätelmä

Komissio katsoo, että Espanjan kuningaskunta on sääntöjenvastaisesti myöntänyt tukea maanpäällisen televisioverkon operaattoreille maanpäällisen digitaalitelevision kattavuuden laajentamiseen Espanjan syrjäisillä ja vähemmän kaupungistuneilla alueilla Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti. Tuki, mukaan lukien (jatkuva) tuki verkon käyttöön ja ylläpitoon, on perittävä takaisin verkko-operaattoreilta, jotka ovat suoria tai välillisiä tuensaajia. Näihin kuuluvat paikallishallinnon elimet, jos ne toimivat verkko-operaattoreina,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Maanpäällisen televisioverkon operaattoreille maanpäällisen digitaalisen lähetysverkon käyttöönottoon, ylläpitoon ja käyttöön alueella II myönnetty valtiontuki, jonka Espanja on toteuttanut SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti, ei sovellu sisämarkkinoille, lukuun ottamatta tukea, joka myönnettiin teknologianeutraaliutta koskevan edellytyksen mukaisesti.

2 artikla

Tämän päätöksen 1 artiklassa tarkoitetun tukiohjelman nojalla myönnetyt tukisummat eivät ole valtiontukea, jos ne myöntämishetkellään täyttivät neuvoston asetuksen (EY) N:o 994/98 (110) 2 artiklan nojalla hyväksytyssä asetuksessa vahvistetut ja tuolloin sovelletut edellytykset.

3 artikla

1.   Espanjan on perittävä 1 artiklassa tarkoitetun tukiohjelman nojalla myönnetty sisämarkkinoille soveltumaton tuki takaisin maanpäällisen digitaalisen lähetysverkon operaattoreilta riippumatta siitä, saivatko ne tukea suoraan vai välillisesti.

2.   Takaisin perittävistä määristä on perittävä korkoa siitä ajankohdasta alkaen, jolloin tuki asetettiin tuensaajien käyttöön, niiden takaisinperintään asti.

3.   Korolle on laskettava korkoa komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (111) V luvun mukaisesti.

4.   Espanjan on peruttava vielä maksamatta oleva 1 artiklassa tarkoitetun tukiohjelman nojalla myönnetty tuki tämän päätöksen tiedoksiantamispäivästä lukien.

4 artikla

1.   Edellä 1 artiklassa tarkoitetun tukiohjelman nojalla myönnetyn tuen takaisinperintä on pantava täytäntöön välittömästi ja tehokkaasti.

2.   Espanjan on varmistettava, että tämä päätös pannaan täytäntöön neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksi antamisesta.

3.   Espanjan on kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksi antamisesta toimitettava komissiolle seuraavat tiedot:

| a) | luettelo tuensaajista, jotka saivat 1 artiklassa tarkoitetun tukiohjelman nojalla myönnettyjä tukia, sekä kunkin tuensaajan asianomaisen tukiohjelman nojalla saama kokonaismäärä, jaoteltuina edellä 6.2 kohdassa esitettyihin ryhmiin; |
| --- | --- |

a)

luettelo tuensaajista, jotka saivat 1 artiklassa tarkoitetun tukiohjelman nojalla myönnettyjä tukia, sekä kunkin tuensaajan asianomaisen tukiohjelman nojalla saama kokonaismäärä, jaoteltuina edellä 6.2 kohdassa esitettyihin ryhmiin;

| b) | kokonaismäärä (pääoma ja korot), joka kultakin tuensaajalta on perittävä; |
| --- | --- |

b)

kokonaismäärä (pääoma ja korot), joka kultakin tuensaajalta on perittävä;

| c) | yksityiskohtainen selostus siitä, mitä toimenpiteitä tämän päätöksen noudattamiseksi on jo toteutettu tai suunniteltu; |
| --- | --- |

c)

yksityiskohtainen selostus siitä, mitä toimenpiteitä tämän päätöksen noudattamiseksi on jo toteutettu tai suunniteltu;

| d) | asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaajat on määrätty maksamaan tuki takaisin. |
| --- | --- |

d)

asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaajat on määrätty maksamaan tuki takaisin.

4.   Espanjan on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä siihen saakka, kunnes 1 artiklassa tarkoitetun tukiohjelman nojalla myönnetyn tuen takaisinperintä on saatettu loppuun. Sen on komission pyynnöstä toimitettava välittömästi tiedot toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi. Sen on annettava myös yksityiskohtaisia tietoja tuensaajilta jo perityistä tukimääristä ja koroista.

5 artikla

Tämä päätös on osoitettu Espanjan kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 19 päivänä kesäkuuta 2013.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 337, 14.12.2010, s. 17.

1

(2)  http://www.boe.es/boe/dias/2005/06/15/pdfs/A20562-20567.pdf

2

(3)  http://www.boe.es/boe/dias/2005/07/30/pdfs/A27006-27014.pdf

3

(4)  EUVL C 335, 11.12.2010, s. 8.

4

(5)  Ks. alaviite 1.

5

(6)  Tässä asiassa esittämiensä huomautusten lisäksi Castilla-La Mancha esitti myöhemmin huomautuksensa asiasta C 24/10.

6

(7)  Astra riitautti sopimuksen irtisanomisen Santanderissa toimivassa ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa (asia nro 1728/2009), joka määräsi 23 päivänä joulukuuta 2011 Cantabrian viranomaiset maksamaan Astralle korvausta sopimuksen perusteettomasta irtisanomisesta. Tuomioistuin ei todennut Astran rikkoneen sopimusta tavalla, joka oikeuttaisi sopimuksen irtisanomisen. Tuomioistuimen mukaan Espanjan keskushallinnon päätös kehittää maanpäällisen verkon digitaalitelevisiota koskeva kansallinen strategia oli yksi syistä sopimuksen irtisanomiseen. Ks. Santanderin ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio 000313/2011.

7

(8)  Toimiluvassa määritellään maanpäällisen verkon lähetysten taajuus.

8

(9)  Päätöksen englanninkielisessä tekstissä käytetään rinnakkain käsitteitä ”platform operators” ja ”network operators”.

9

(10)  Internetpohjainen televisio on käsite, jolla tarkoitetaan televisio- ja videosignaalien jakelua sähköisen viestintäverkon kautta käyttämällä internetprotokollaa.

10

(11)  Komission tiedonannossa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle — Taajuusylijäämä yhteiskunnallisiksi hyödyiksi ja talouskasvuksi (KOM(2009) 586) — suositettiin, että jäsenvaltiot lakkaavat käyttämästä 800 MHz:n osakaistaa suurtehoisiin televisiolähetyksiin ja täytäntöönpanevat täysimääräisesti teknistä yhdenmukaistamista koskevan EU:n päätöksen EU:n tasolla sovittavaan päivämäärään mennessä.

11

(12)  Ks. esimerkiksi Ranskan osalta valtiontuki N 666/09 — Muutos tukeen digitaalitelevisiolle alueilla, joilla ei ole rinnakkaislähetyksiä, Slovakian osalta valtiontuki N 671/09 — Siirtyminen digitaalisiin televisiolähetyksiin Slovakiassa, Espanjan osalta valtiontuki SA.28685 (2011/NN) — Digitaalitelevisiolähetysten vastaanotto Cantabriassa. On myös syytä huomata, että tutkinnan kohteena olevilla Espanjan syrjäisillä ja vähemmän kaupungistuneilla alueilla (”alue II”) ei ole ollut aina mahdollista tarjota televisiosignaalia maanpäällisen digitaalisen verkon kautta, minkä vuoksi joillain alueilla on päädytty satelliittilähetyksiin.

12

(13)  Valtiontuki SA.32619, Korvaus taajuusylijäämän vapauttamisesta aiheutuneista vahingoista (EUVL C 213, 19.7.2012, s. 41).

13

(14)  Noin 26 maksutonta kansallista kanavaa ja noin 30 alueellista kanavaa.

14

(15)  Ks. alaviite 3.

15

(16)  Siinä määritettiin yksityisten lähetystoiminnan harjoittajien velvoite tavoittaa kyseiseen päivämäärään mennessä 96 prosenttia väestöstä omilla kattavuusalueillaan, kun taas julkisten lähetystoiminnan harjoittajien edellytettiin tavoittavan 98 prosenttia väestöstä kattavuusalueillaan. Alueella I lähetystoiminnan harjoittajilla oli velvoite kattaa mainitut prosenttiosuudet väestöstä maanpäällisen verkon digitaalitelevisiolla, ja niiden oli vastattava itse digitalisoinnin kustannuksista. Valtiontukea ei siten tarvittu.

16

(17)  http://www.televisiondigital.es/Documents/PlanNacionalTransicionTDT.pdf

17

(18)  Luokiteltu sittemmin vaiheisiin I, II ja III.

18

(19)  http://www.boe.es/boe/dias/2008/03/06/pdfs/A13832-13834.pdf

19

(20)  Päätös varojen jakautumisesta laajakaistan kehittämisen ja television digitalisoinnin kesken alueella II jätettiin alueviranomaisille.

20

(21)  Ministeriö ja itsehallintoalueet allekirjoittivat puitesopimukset vuonna 2006 Avanza-suunnitelman yhteydessä.

21

(22)  http://www.boe.es/boe/dias/2009/07/02/pdfs/BOE-A-2009-10972.pdf

22

(23)  Ks. esimerkiksi Andalusiaa koskeva lisäys http://www.boe.es/boe/dias/2009/10/28/pdfs/BOE-A-2009-17108.pdf

23

(24)  Viranomaiset tekivät kattavuuden laajentamisesta yhteensä yli 600 sopimusta — puitesopimuksia, lisäyksiä jne.

24

(25)  Esim. Extremadura, Asturia, Kanariansaaret, Katalonia ja Madrid.

25

(26)  Esim. Aragón.

26

(27)  Kuten Aragónin tai Asturian tapauksessa.

27

(28)  Extremadura.

28

(29)  Kaikkien muiden alueiden paitsi Castilla-La Manchan järjestämistä yhteensä 516 tarjouskilpailusta komissio analysoi otannan, joka käsitti 82 tarjouskilpailua, jotka koskivat sekä laajennusta (17) että toimituksia (65). Vain 9 näistä luokiteltiin teknologianeutraaliksi: 3 laajennusta koskevaa tarjouskilpailua (Castilla y Leon) ja 6 toimituksia koskevaa tarjouskilpailua (5 Kanariansaarilla ja yksi Cantabriassa).

29

(30)  Lukuun ottamatta Castilla-La Manchaa.

30

(31)  Keskus- ja alueviranomaisten väitteet esitetään yhdessä Espanjan (tai Espanjan viranomaisten) kantana, lukuun ottamatta Baskimaata, joka pyysi julkisesta palvelusta maksettavaa korvausta koskevien sääntöjen soveltamista.

31

(32)  Asia C-280/00, Altmark Trans GMBH ja Regierungspräsidium Magdeburg v. Nahverkehrsgesellschaft Altmark GMBH, yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 24.7.2003 (Kok., s. I-7747).

32

(33)  Komission päätös 2005/842/EY, tehty 28 päivänä marraskuuta 2005, EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan määräysten soveltamisesta tietyille yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tuottaville yrityksille korvauksena julkisista palveluista myönnettävään valtiontukeen (EUVL L 312, 29.11.2005, s. 67) ja julkisen palvelun velvoitteesta maksettavana korvauksena myönnettävää valtiontukea koskevat yhteisön puitteet (EUVL C 297, 29.11.2005, s. 4), jäljempänä ’puitteet’.

33

(34)  Komission asetus (EY) N:o 1998/2006, annettu 15 päivänä joulukuuta 2006, perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen (EUVL L 379, 28.12.2006, s. 5).

34

(35)  Luottamukselliset tiedot on merkitty päätöksen tekstissä seuraavasti: [...].

35

(36)  Astran mukaan viranomaisten aluetta II koskevien toimenpiteiden yhteydessä myöntämän rahoituksen ansiosta satelliittioperaattori Hispasat, jonka yksi omistaja Abertis on ja joka tarjoaa palveluitaan alueella III, voi tarjota satelliittikapasiteettiaan lähetystoiminnan harjoittajille ilman lisäkustannuksia. Astra myös väittää, että toimenpiteen seurauksena Abertis sai yksinoikeuden siirtovelvoitteeseen alueella III.

36

(37)  Se väittää, että satelliittiverkoilla on maailmanlaajuisesti erittäin suuri määrä käyttäjiä, joiden pääsy on ehdollinen, ja ettei ehdollisen pääsyn monimutkaisuus ollut este sen käyttämiselle.

37

(38)  Abertis viittaa omaan tammikuussa 2010 tehtyyn kustannustutkimukseensa vertaillessaan kustannuksia, joita aiheutuu maanpäällisen teknologian ja satelliittiteknologian käytöstä digitaalisten televisiopalvelujen tarjoamisessa alueella II. Tutkimuksen mukaan maanpäällisen verkon digitaalitelevisioteknologian käytön kokonaiskustannukset olisivat noin 286 miljoonaa euroa 10-vuotiskaudella, kun taas satelliittiteknologian käytön kokonaiskustannukset samalla ajanjaksolla olisivat noin 532 miljoonaa euroa. Abertis toimitti kyseisen sisäisen tutkimuksen ulkoiselle tilintarkastusyritykselle, jonka raportti vahvisti sen havainnot mutta joka huomautti, että satelliittiteknologian ja maanpäällisen teknologian kustannusarviot olivat maltillisia. Molemmat tutkimukset kuitenkin vahvistivat kustannusvertailujen asianmukaisuuden ja päätelmän, jonka mukaan satelliittiteknologian käyttö digitaalisten televisiopalvelujen tarjoamiseen alueella II olisi ollut huomattavasti kalliimpaa kuin maanpäällisen teknologian käyttö, mikä johtuu lähinnä kuluttajille satelliittiteknologian käytöstä aiheutuvista suuremmista taloudellisista ja yhteiskunnallisista kustannuksista.

38

(39)  Näiden tutkimusten mukaan satelliittiteknologiaa käytettäessä kyseisten palvelujen tarjoamisesta aiheutuisi suurempia kustannuksia. Lähetystoiminnan harjoittajien, paikallisverkko-operaattoreiden ja katsojien olisi vastattava näistä kustannuksista. Abertisin tekemässä kustannustutkimuksessa myös todettiin, että satelliittiteknologian käyttö edellyttäisi lisäksi noin kuuden kuukauden ajanjaksoa, ennen kuin siirtyminen digitaaliteknologiaan olisi mahdollista, koska kuluttajat alueella II tarvitsisivat aikaa hankkia ja asentaa salauksenpurkulaitteet ja lautaset jne. Tästä puolestaan aiheutuisi rinnakkaislähetyksiin (ohjelmien lähettäminen samanaikaisesti analogisessa ja digitaalisessa verkossa) liittyviä lisäkustannuksia kyseisten kuuden kuukauden aikana.

39

(40)  Tällaisia ohjeita sisältyy keskushallinnon asiaa koskeviin asiakirjoihin. Erityisesti joulukuussa 2008 allekirjoitetuissa puitesopimuksissa, joiden otsikko on ”Teollisuus-, matkailu- ja kauppaministeriön ja – – itsehallintoalueen yhteistyöpuitesopimus maanpäällisen verkon digitaalitelevisiolähetyksiin siirtymistä koskevan kansallisen suunnitelman kehittämiseksi”, luetellaan toimintoja, joita keskus- ja alueviranomaiset rahoittavat, jotta saavutetaan nykyisen analogisen verkon kattavuutta vastaava digitaalitelevision kattavuus. Yhtäältä niissä viitataan olemassa oleviin lähetyskeskuksiin, joihin lähetystoiminnan harjoittajat ovat tehneet parannuksia (maanpäällisen verkon digitaalitelevision keskukset alueella I), ja toisaalta ”kattavuuden laajennuksiin” eli lisäkeskuksiin, jotka on otettava käyttöön, jotta varmistetaan digitaalitelevision sama levinneisyys. Koska vain maanpäällisen verkon digitaalitelevisioteknologia edellyttää lähetyskeskuksia, vaikuttaa selvältä, että suunnitellut toiminnot koskevat vain maanpäällisen verkon digitaalitelevisioteknologiaa. Lisäksi lokakuun ja joulukuun 2009 välisenä aikana allekirjoitetuissa lisäyksissä puitesopimuksiin viitataan kattavuuden laajentamisen rahoitukseen. Niissä määritellään, mitä ”toimilla kattavuuden laajentamiseksi” tarkoitetaan, viittaamalla nimenomaisesti vain maanpäälliseen teknologiaan.

40

(41)  Tapaamisissa itsehallintoalueiden kanssa ministeriö ilmoitti tavoitteekseen varmistaa maanpäällisen verkon digitaalitelevisioon siirtymisen myös alueella II. Tämän vahvistaa esitys, joka on julkisesti saatavilla Internetissä ja jonka ministeriö on allekirjoittanut: http://www.fenitel.es/asamblea08/PONENCIAS/4SETSI.pdf. Sen vahvistavat myös itsehallintoalueiden toteamukset, jotka sisältyvät niiden vastauksiin komission tietojensaantipyyntöön. Itsehallintoalueet viittaavat vastauksissaan nimenomaisesti asetuksella 944/2005 hyväksyttyyn kansalliseen siirtymissuunnitelmaan ja Avanza-suunnitelmaan. Ks. esimerkiksi Extremaduran vastaus: ”Asetuksen 944/2005, jossa hyväksytään maanpäällisen verkon digitaalitelevisiota koskeva kansallinen tekninen suunnitelma, – – mukaisesti – – esitetään maanpäällisen verkon digitaalitelevision kattavuuden laajentamista koskeva paikallinen aloite”.

41

(42)  La Riojan itsehallintoalueen 30 päivänä heinäkuuta 2008 julkaisema laitteistotoimituksia koskeva tarjouskilpailu ja Katalonian itsehallintoalueen 27 päivänä heinäkuuta 2008 julkaisema laajennusta koskeva tarjouskilpailu SE/CTTI/06/08.

42

(43)  Ks. esimerkiksi Castilla y Leonin viranomaisten päätös: RESOLUCIÓN de 24 de septiembre de 2012, de la Dirección General de Telecomunicaciones, por la que se anuncia la licitación del servicio: Contrato de servicios para la conservación y renovación tecnológica de las infraestructuras de televisión digital de la Junta de Castilla y León. Expte.: Serv 05-4/12; BOCYL 10 Octubre 2012.

43

(44)  Komission päätökset N 622/03 Digitalisierungsfonds Austria, C 25/04 DVB-T Berlin Brandenburg (62 kohta), C 34/06 DVB-T North-Rhine Westphalia (83 kohta) ja C 52/05 Mediaset (96 kohta).

44

(45)  Asia T-196/04, Ryanair v. komissio, tuomio 17.12.2008 (Kok., s. II-2379, 88 kohta) ja asia C- 82/01 P, Aéroports de Paris v. komissio, tuomio 21.10.2002 (Kok., s. I-9297, 107–109 ja 121–125 kohta).

45

(46)  Ks. yhdistetyt asiat T-443/08 ja T-455/08, Freistaat Sachsen ja Land Sachsen-Anhalt (T-443/08) ja Mitteldeutsche Flughafen AG ja Flughafen Leipzig-Halle GmbH (T-455/08) v. komissio, tuomio 24.3.2011 (Kok., s. II-1311, 115 kohta), jossa unionin tuomioistuin toteaa seuraavaa: ”Kaiken lisäksi se, etteivät yksityiset toimijat huolehdi jostakin toiminnasta tai ettei se ole kannattavaa, eivät ole perusteita, jotka vaikuttaisivat sen arvioimiseen, onko kyseinen toiminta taloudellista toimintaa.– –”

46

(47)  Komission tiedonanto Euroopan unionin valtiontukisääntöjen soveltamisesta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tuottamisesta myönnettävään korvaukseen (EUVL C 8, 1.1.2012, s. 4).

47

(48)  Asia C-364/92, SAT v. Eurocontrol, tuomio 19.1.1994 (Kok., s. I-43, 19–30 kohta) ja asia C- 113/07 P, Selex v. komissio ja Eurocontrol, tuomio 26.3.2009 (Kok., s. I-2207).

48

(49)  Asia C-343/95, Calì & Figli, tuomio 18.3.1997 (Kok., s. I-1547, 22 kohta).

49

(50)  Asia T-155/04, Selex v. komissio, tuomio 12.12.2006 (Kok., s. II-4797, 73–82 kohta), vahvistettu asiassa C-113/07, Selex v. komissio ja Eurocontrol, tuomio 26.3.2009 (Kok., s. I-2207).

50

(51)  Kuten edellä 2.1.3 kohdassa on esitetty, julkisilla lähetystoiminnan harjoittajilla on velvollisuus kattaa 98 prosenttia Espanjan alueesta, minkä vuoksi niiden oli katettava alue II omalla kustannuksellaan. Lisäksi RTVE:n kansallisia julkisia televisiokanavia ja alueellisia julkisia kanavia lähetetään eri verkossa. Kun yksityiset lähetystoiminnan harjoittajat käyttävät yksitaajuusverkkoa (Single Frequency Network, SFN), julkiset lähetystoiminnan harjoittajat käyttävät Red Global Española (RGE) -verkkoa. Näiden erojen seurauksena maanpäällisissä laitoksissa on oltava erilaiset laitteistot kullekin kahdelle verkolle.

51

(52)  Esimerkiksi Aragon telecom, Gestión de Infraestructuras Públicas de Telecomunicaciones del Principado de Asturias, SA, Multimedia de les Illes Balears SA, Instituto Tecnologico de Canarias, Sociedad Regional de Cantabria I+D+I (IDICAN), RETEGAL ja Itelazpi ovat julkisia yrityksiä, joiden tehtäväksi laajennus annettiin, ja tästä syystä ne järjestivät tarjouskilpailuja lähetyskeskusten digitalisoinnissa tarvittavien laitteistojen toimittamisesta. Fundación Centro Tecnológico en Logística Integral de Cantabria, Centre de Telecomunicacions i Tecnologies de la Informació in Catalunya ja Agencia de Informatica y Comunicaciones de la Comunidad de Madrid olivat vastuussa tarjouskilpailujen järjestämisestä maanpäällisen verkon digitaalitelevision kattavuuden laajentamiseksi, ja laajennuksen toteuttivat näin ollen tarjouskilpailujen voittajat. Navarrassa toimiva OPNATEL vastasi laajennuksen toteuttamisesta ja hankki tarvittavat laitteistot ilman tarjouskilpailuja.

52

(53)  Esimerkiksi Andalusia, Castilla y León, Extremadura, Murcia, La Rioja ja Valencia.

53

(54)  Kuten edellä johdanto-osan 33 kappaleessa selitettiin, kattavuuden laajentamista koskevissa tarjouskilpailuissa voittavan yrityksen tehtäväksi annettiin tarjota, ja useissa tapauksissa rakentaa, toimiva maanpäällinen digitaalinen lähetysverkko. Tarvittaviin tehtäviin kuuluivat verkon suunnittelu ja rakentaminen, signaalin välitys, verkon käyttöönotto ja tarvittavien laitteistojen toimittaminen. Lisäksi niissä tapauksissa, joissa verkot olivat jo olemassa, järjestettiin laitteistojen toimitusta koskevia tarjouskilpailuja. Tällaisten tarjouskilpailujen voittajan odotettiin parantavan verkkoa tarvittavilla laitteistoilla eli toimittavan ja asentavan laitteistot sekä ottavan ne käyttöön.

54

(55)  Esimerkiksi Abertis ja Retevision voittivat kattavuuden laajentamista Extremadurassa ja Castilla y Leonissa koskevat tarjouskilpailut, jotka eivät olleet teknologianeutraaleja ja joiden yhteisarvo oli [...] miljoonaa euroa.

55

(56)  Andalusia, Kanariansaaret, Extremadura ja Murcia.

56

(57)  Kuten edellä johdanto-osan 21 kappaleessa esitettiin, Abertis hallitsee maksuttomien televisiosignaalien maanpäällisessä verkossa lähettämistä koskevia markkinoita alueella I ja tytäryhtiönsä Hispasatin kautta alueella III. Kun maanpäällisen verkon digitaalitelevision peittoaluetta laajennetaan alueelle II, maksuttomien televisiosignaalien maanlaajuinen tarjoaminen säilyy Abertisin hallinnassa. Astran tulo markkinoille alueella II voisi tulevaisuudessa synnyttää enemmän verkkokilpailua myös alueilla I ja III. Vastaavasti useat tutkimukset osoittavat edut, joita satelliittioperaattoreiden tulosta televisiomarkkinoille Yhdysvalloissa seurasi, kuten hintojen aleneminen ja palvelun laadun paraneminen. Ennen satelliittioperaattoreita kaapeliyrityksillä oli ollut monopoliasema eri maantieteellisillä alueilla. Vrt. esimerkiksi Chenghuan Sean Chu, The effect of satellite entry on cable television prices and product quality, RAND Journal of Economics Vol. 41, No. 4, winter 2010, s. 730–764.

57

The effect of satellite entry on cable television prices and product quality

(58)  Tämä tapaus koskee kokonaan Abertisin omistuksessa olevaa Retevisionia, joka voitti Madridissa ja Kataloniassa järjestetyt kattavuuden laajentamista koskevat tarjouskilpailut, jotka eivät olleet teknologianeutraaleja ja joiden yhteisarvo oli [...] miljoonaa euroa.

58

(59)  C 52/2005, Tuki digitaalisille sovittimille (EUVL C 118, 19.5.2006, s. 10, ja EUVL L 147, 8.6.2007, s. 1).

59

(60)  Esimerkkeinä tarjouskilpailuja voittaneista yrityksistä mainittakoon digitaalisia lähetyslaitteistoja valmistava Tredess, joka kuuluu Televes-konserniin, joka myös valmistaa digitaalisen satelliittitelevision vastaanottimia, antenneja ja lautasia (vrt: http://www.tredess.com ja http://www.televes.es.) Vastaavasti: Mier (http://www.mier.es), Elecnor (http://www.elecnor.es/es.negocios.infraestructuras/telecomunicaciones) Itelsis, BTESA, Axion, Retegal, Itelazpi ja Telecom CLM.

60

(61)  Alueella II järjestetyissä kattavuuden laajentamista koskevissa tarjouskilpailuissa vaaditaan usein avaimet käteen -ratkaisuja, jotka edellyttävät useiden laitteistokomponenttien (lautanen, antenni, lähetin, satelliittivastaanotin) integroimista, asentamista ja toimittamista. Useimmissa tapauksissa tarjottuun ratkaisuun sisältyi satelliittivastaanotinlaitteisto, jolla voidaan vastaanottaa lähetystoiminnan harjoittajien satelliitin kautta jo jakama digitaalinen signaali.

61

(62)  Kuten todetaan Amsterdamin sopimuksen liitteenä olevassa pöytäkirjassa jäsenvaltioiden julkisen palvelun yleisradiotoiminnasta.

62

(63)  Esimerkiksi Ley 31/1987, de 18 diciembre, de Ordenación de las Telecomunicaciones; 14 päivänä kesäkuuta 2002 annettu asetus 529/2002, jossa säädetään televisiopalvelujen lähettämisen tukiverkkoon liittyvän olennaisen palvelun tarjoamisesta lakon aikana; korkeimman oikeuden (tuomioistuinvalvontaa harjoittava tuomioistuin, kolmas jaosto) tuomio 23 päivänä heinäkuuta 2009 (JUR 2009\381376), oikeusperusta kaksi, ja 18 päivänä joulukuuta 2009 (RJ 2010\2313), oikeusperusta kolme: ”On kiistatta yleisen edun mukaista taata valtiollisten televisiokanavien kattavuuden laajentaminen siten, että se käsittää kokonaisuudessaan maan syrjäiset ja eristäytyneet alueet (jotta ne ovat yhdenvertaisessa asemassa niiden alueiden kanssa, joilla ei ole näitä ominaispiirteitä), jotka eivät kuulu televisiolähetystoiminnan harjoittajien sitoumuksen piiriin”.

63

(64)  Ley 11/1998, de 24 de abril, General de Telecomunicaciones.

64

(65)  Näihin kuuluvat palvelut, jotka liittyvät puolustukseen ja pelastuspalveluun, sekä puhelinverkon käyttö.

65

(66)  Ley 32/2003, de 3 de noviembre, General de Telecomunicaciones.

66

(67)  Lain 2 §:n 1 momentissa säädetään seuraavaa: ”Televiestintäpalvelut ovat yleishyödyllisiä palveluja, joita tarjotaan vapaan kilpailun sääntöjen mukaisesti”.

67

(68)  Lain 32/2003 liitteeseen II sisältyvät täsmälliset ja teknologianeutraalit televiestinnän ja sähköisen viestintäverkon määritelmät. ”Televiestintä: signaalien, kirjoitettujen, kuvallisten ja ääniviestien tai erityyppisten tietojen välittäminen, lähettäminen ja vastaanottaminen johtojen välityksellä, radioteitse, optisesti tai muulla sähkömagneettisella menetelmällä”. ”Sähköisellä viestintäverkolla tarkoitetaan siirtojärjestelmiä sekä soveltuvin osin kytkentä- tai reitityslaitteistoa ja muita välineitä, joilla voidaan siirtää signaaleja johtojen välityksellä, radioteitse, optisesti tai muulla sähkömagneettisella tavalla, mukaan luettuina satelliittiverkot, kiinteät (piiri- ja pakettikytkentäiset, mukaan luettuna Internet) ja maanpäälliset matkaviestintäverkot, sähkökaapelijärjestelmät siinä määrin kuin niitä käytetään signaalinsiirtoon, radio- ja televisiolähetyksiin käytetyt verkot sekä kaapelitelevisioverkot riippumatta siitä, minkä tyyppistä informaatiota niissä siirretään”.

68

(69)  Sopimusten johdanto-osan 6 ja 7 kappale ja 5 artikla.

69

(70)  Tutkimusta ei ole annettu komission käyttöön.

70

(71)  Hispasat tarjoaa näitä palveluja maanpäällisen digitaalisen lähetysverkon tukena alueella II.

71

(72)  Esimerkiksi Ranska.

72

(73)  Esimerkiksi Antena 3, Cuatro, Telecinco, La Sexta, La Siete, Teledeporte, TVE, La2 ja Canal 24 horas.

73

(74)  Espanjan toimenpidettä koskevassa ilmoituksessa toimittama televisiomarkkina-analyysi: Taajuusylijäämän vapauttamisesta aiheutuvien vahinkojen korvaaminen Espanjassa, SA.32619 (2011/N).

74

(75)  Asia T-55/99, Confederación Espanola de Transporte de Mercancias (CETM) v. komissio, tuomio 29.9.2000 (Kok., s. II-3207).

75

(76)  KOM(2002) 263 lopullinen, eEurope 2005: Tavoitteena tietoyhteiskunta kaikille; KOM(2003) 541 lopullinen, Komission tiedonanto siirtymisestä analogisista digitaalisiin radio- ja televisiolähetyksiin ja KOM(2005) 204 lopullinen, Komission tiedonanto analogisista digitaalisiin radio- ja televisiolähetyksiin siirtymisen nopeuttamisesta.

76

(77)  Valtiontuen toimintasuunnitelma — Valtiontukien vähentäminen ja tarkempi kohdentaminen: suunnitelma valtiontuen uudistamiseksi vuosina 2005–2009, KOM(2005) 107 lopullinen.

77

(78)  Ks. esimerkiksi seuraavat asiat: N 622/03 — Digitalisierungsfonds — Itävalta (EUVL C 228, 17.9.2005, s. 12); C 25/04 — maanpäällisten digitaalitelevisiolähetysten (DVB-T) aloittaminen Berlin-Brandenburgissa — Saksa (EUVL L 200, 22.7.2006, s. 14); C 24/04 — maanpäällisten digitaalitelevisiolähetysten aloittaminen Ruotsissa (EUVL L 112, 30.4.2007, s. 77); C 52/05 — tuki digisovittimien hankintaan — Italia (EUVL L 147, 8.6.2007, s. 1); N 270/06 — tuki digisovittimien hankintaan — Italia (EUVL C 80, 13.4.2007, s. 3); N 107/07 — avustukset IdTV:lle — Italia (EUVL C 246, 20.10.2007, s. 2); C 34/06 — Maanpäällisten digitaalitelevisiolähetysten aloittaminen Nordrhein-Westfalenissa (EUVL L 236, 3.9.2008, s. 10) ja SA.28685 Captación de Televisión Digital en Cantabria — Espanja (EUVL C 119, 24.4.2012, s. 1).

78

(79)  Ks. komission päätös valtiontuesta C-25/04, jonka Saksan liittotasavalta on myöntänyt maanpäällisten digitaalitelevisiolähetysten (DVB-T) aloittamiseen Berlin-Brandenburgissa (EUVL L 200, 22.7.2006, s. 14), 132 kohta.

79

(80)  KOM(2002) 263 lopullinen, eEurope 2005: Tietoyhteiskunta kaikille.

80

(81)  KOM(2003) 541 lopullinen, komission tiedonanto siirtymisestä analogisista digitaalisiin radio- ja televisiolähetyksiin ja KOM(2005) 204 lopullinen, komission tiedonanto analogisista digitaalisiin radio- ja televisiolähetyksiin siirtymisen nopeuttamisesta.

81

(82)  KOM(2005) 229 lopullinen, 1.6.2005.

82

(83)  Ks. edellä alaviite 77.

83

(84)  Asia T-8/06, FAB Fernsehen aus Berlin GmbH v. komissio, tuomio 6.10.2009 (Kok., s. II-196); asia C-544/09 P, Saksa v. komissio, tuomio 15.9.2011 (ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa); asia T-177/07, Mediaset SpA v. komissio, tuomio 15.6.2010 (Kok., s. II-2341) ja asia C-403/10 P, Mediaset SpA v. komissio, tuomio 28.7.2011.

84

(85)  Ks. edellä alaviite 12.

85

(86)  Tällainen tutkimus oli perusteena tietyn teknologian valitsemiselle laajakaistaa koskeneessa asiassa. Ks. komission päätös N 222/06 — Aid to bridge the digital divide in Sardinia (EUVL C 68, 24.3.2007, s. 6).

86

(87)  Yhdistynyt kuningaskunta valitsi maanpäällisen verkon digitaalitelevision paikallistelevisiolähetysten tarjoamiseen sellaisen etukäteen tehdyn tutkimuksen perusteella, jonka sen sääntelyelin OFCOM oli tehnyt ja josta oli kuultu etukäteen markkinatoimijoita. Tämän perusteella komissio ei vaatinut teknologianeutraalin tarjouskilpailun järjestämistä. SA.33980 (2012/N) — Local TV in the UK, http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/244689/244689_1425664_116_2.pdf

87

(88)  Vaikka Cantabrian teknologianeutraalissa alkuperäisessä tarjouskilpailussa kolme yritysten yhteenliittymää esitti tarjouksen, joka perustui satelliittiratkaisuun (Castilla-La-Mancha Telecom, Telefónica ja Astra), yksikään näistä yrityksistä — tai yksikään muiden kuin maanpäällisten verkkojen operaattoreista — ei osallistunut myöhemmin järjestettyihin tarjouskilpailuihin.

88

(89)  Abertisin ja Espanjan hallituksen yhteisomistuksessa oleva Hispasat tarjoaa palveluja tietyillä alueella II sijaitsevilla itsehallintoalueilla. Esimerkiksi Kanariansaarilla 16 alueella II sijaitsevaa kylää vastaanottaa maksuttomia televisiolähetyksiä satelliitin kautta. Castilla y Leonissa sama pätee noin 9 000 henkilöön. Koska Abertis vastaa kaikkien maanpäällisten laitosten satelliittivastaanotinten hallinnoinnista eikä anna muiden satelliittioperaattoreiden olla yhteydessä näihin vastaanottimiin, vain Hispasat voi tarjota tällaisia maanpäällisen verkon digitaalitelevision siirtopalveluja signaalin syöttämiseksi maanpäällisiin torneihin.

89

(90)  Esimerkiksi Ranska, Yhdistynyt kuningaskunta, Italia ja Slovakia.

90

(91)  Kuten kansallisen tuomioistuimen tuomiossa lisäksi korostetaan. Ks. edellä alaviite3.

91

(92)  Ks. alaviite 13.

92

(93)  http://stakeholders.ofcom.org.uk/consultations/second-coexistence-consultation/

93

(94)  Astran arvioiden mukaan tällä hetkellä lähetystoimintaa harjoittavien paikalliskanavien yhteismäärä on vain 415.

94

(95)  Satelliittisignaalia voidaan lähettää koko Espanjan alueella. Maanpäällisen verkon tapauksessa maantieteellisen kattavuuden laajentaminen edellyttää kuitenkin uusien toistinten ja/tai linkkitornien asentamista.

95

(96)  Yhdistetyt asiat T-195/01 ja T-207/01, Gibraltar v. komissio, tuomio 30.4.2002 (Kok., s. II-2309, 109–111 kohta).

96

(97)  Lukuun ottamatta Murciaa, joka ilmoitti toimenpiteestä sen jälkeen, kun se oli jo toteutettu.

97

(98)  Asia 70/72, komissio v. Saksa, tuomio 12.7.1973 (Kok., s. 813, 13 kohta).

98

(99)  Yhdistetyt asiat C-278/92, C-279/92 ja C-280/92, Espanja v. komissio, tuomio 14.9.1994 (Kok., s. I-4103, 75 kohta).

99

(100)  Asia C-75/97, Belgia v. komissio, tuomio 17.6.1999 (Kok., s. I-3671, 64–65 kohta).

100

(101)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

101

(102)  Maanpäällisen verkon digitaalitelevision lähettämis- ja siirtopalvelun tarjoamisessa tarvittavien laitteistojen toimitus, asennus ja käyttöönotto 6:n kansallisen multipleksin osalta (valtiollinen yleisverkko, yksitaajuusverkko) ja yhtä itsehallintoalueen multipleksiä Extremadurassa sijaitsevissa laitoksissa maanpäällisen verkon digitaalitelevisiolähetyksiin siirtymistä koskevan kansallisen suunnitelman vaiheessa II. Asia SU-28/2009.

102

(103)  Maanpäällisen verkon digitaalitelevision lähettämis- ja siirtopalvelun tarjoamisessa tarvittavien laitteistojen toimitus, asennus ja käyttöönotto 6:n kansallisen multipleksin osalta (Red Global Estatal (valtiollinen yleisverkko), Red de Frecuencia Unica (yksitaajuusverkko)) ja yhtä itsehallintoalueen multipleksiä maanpäällisen verkon digitaalitelevisiolähetyksiin siirtymistä koskevan kansallisen suunnitelman vaiheessa II. Siihen sisältyvät seuraavat toimet: a) palvelua tukevien teknisten lähetys- ja jakeluverkkojen suunnittelu, b) ehdotetussa verkossa tarvittavien laitteistojen toimituksen suunnittelu, ja c) verkon kehittäminen, mukaan lukien tarvittavien laitteistojen ja infrastruktuurin asennus ja käyttöönotto. Kyseessä on avaimet käteen -toimitus.

103

(104)  Sivu 2, kohta 5 — ”Tärkeimpänä tavoitteena on laajentaa maanpäällisen verkon digitaalitelevision kattavuutta ja taata mahdollisimman lähellä 100:aa prosenttia oleva kattavuus kaikkien niiden alueiden asukkaille, jotka kuuluvat Extremadura II -vaiheeseen. Verkon rakenteelle tai käytettävälle teknologialle/teknologioille ei aseteta rajoituksia, edellyttäen että ne täyttävät vähimmäisvaatimukset.”

104

Sivu 10, kohta 7 — ”Tarjoajien olisi sisällytettävä tarjouksiinsa ehdotetun jakeluverkon, jonka on oltava yhdenmukainen lähetysverkon kanssa, rakenne. Kullekin multipleksille etsitään parasta ratkaisua tämän palvelun osalta, missä yhteydessä sovelletaan aina taloudellisen ja teknologisen optimoinnin kriteereitä.”

(105)  Komission mukaan muita samaan ryhmään kuuluvia tarjouskilpailuja ovat Junta de Andalucían järjestämä tarjouskilpailu 2009/000127 ja Junta de Extremaduran järjestämä tarjouskilpailu S-004/10/10.

105

(106)  Tekniset eritelmät, jotka liittyvät sopimukseen ”Maanpäällisen verkon digitaalitelevisiosignaalin kattavuuden laajentamista Madridin itsehallintoalueella koskevien hankkeiden suunnittelu sekä niissä tarvittavien infrastruktuurin ja tietoliikenneyhteyksien toimitus, asennus ja käyttöönotto”. Sopimus tehdään tavanomaisessa yksinkertaistetussa menettelyssä useiden kriteerien perusteella. Asia ECON/000572/2008.

106

(107)  Sivu 3, kohta 3 — ”– – maanpäällisen verkon digitaalitelevisiosignaalin kattavuuden laajentamista Madridin itsehallintoalueella koskevien tarvittavien infrastruktuurin ja tietoliikenneyhteyksien toimitus, asennus ja käyttöönotto, mukaan lukien kaikki työt, jotka liittyvät asiaa koskevien teknisten hankkeiden toteutukseen ja käyttöön otettua infrastruktuuria koskevan palvelun muodostavien asennusten mittaamiseen, ylläpitoon, käyttöön ja hallinnointiin, sekä tarvittavat toimet maanpäällisen verkon digitaalitelevision edistämiseen liittyvän virallisen tiedon levittämiseksi”.

107

Sivu 9, kohta 8 — ”On eriteltävä maanpäällisen verkon digitaalitelevision kattavuuden varmistamiseen ehdotettava lähetysverkko sekä ehdotuksen perustana oleva sulkemisaikataulu ja käytettävissä olevat talousarviomäärärahat”.

(108)  Sivu 4, kohdat 2 ja 8 — ”Jäljempänä yksityiskohtaisesti kuvattujen toimien toteuttamisen tärkeimpänä tavoitteena on laajentaa maanpäällisen verkon digitaalitelevision kattavuutta ja taata mahdollisimman lähellä 100:aa prosenttia oleva kattavuus kaikille Madridin itsehallintoalueen asukkaille. Maanpäällisen verkon digitaalitelevisiolähetysten vastaanottamisen helpottamiseksi kattavuusalueilla on suositeltavaa, että lähetyskeskukset sijaitsevat paikoissa, jotka ovat yhteensopivia rakennuksissa olemassa olevien satelliittilautasten suuntaamisen kanssa, jotta kansalaisten ei tarvitse asentaa uusia lautasia tai suunnata uudelleen nykyisiä lautasia. Tarjoajien olisi näin ollen esitettävä, miten ne ratkaisevat tämän seikan ehdotetussa ratkaisussa.” Sivu 12, kohta 4 — ”Mikrolähetin on suunniteltava seuraavien eritelmien mukaisesti – –”.

108

(109)  Muita komission mukaan samaan ryhmään kuuluvia tarjouskilpailuja ovat muiden muassa Provilsan maaliskuussa 2009 järjestämät kaksi tarjouskilpailua, jotka Retevision SA ja Telvent Energía SA voittivat, CTTI:n järjestämä ja Abertisin voittama tarjouskilpailu SE/CTTI/06/08 sekä Aragón Telecomin kesäkuussa 2009 järjestämä tarjouskilpailu ”Contratación del suministro de la fase II y III para la extensión de la TDT en Aragón”, jonka Abertis voitti.

109

(110)  EYVL L 142, 14.5.1998, s. 1.

110

(111)  EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1.

111

---

LIITE

Julkiset menot alueella II maanpäällisen verkon digitaalitelevision käyttöönottoon Espanjan alueittain (itsehallintoalueet, lukuun ottamatta Castilla-La Manchaa)

| TALOUSARVIO (euroa) |
| --- |
| Alue (itsehallintoalue) | Ministeriö suorat tuet (1) | Ministeriö halpakorkoiset lainat (1) | Alueelliset varat (1) | Paikalliset varat (1) | Toistuvat kustannukset (2009–2011) (1) | Varojen kokonaismäärä | Järjestettyjen tarjouskilpailujen yhteisarvo (2) | Julkisten varojen kokonaismäärä (3) |
| ANDALUSIA | 4 668 500,00 | 1 220 690,00 | 8 712 873,00 | 491 203,00 | 2 250 479,00 | 15 093 266,00 | 3 678 242,17 | 15 093 266,00 |
| ARAGÓN | 5 900 000,00 | 8 700 000,00 | 5 400 000,00 | — | 5 000 000,00 | 20 000 000,00 | 16 281 754,30 | 20 000 000,00 |
| ASTURIA | — | 13 430 787,00 | 353 535,00 | — | 2 129 698,00 | 13 784 322,00 | 13 784 322,00 | 13 784 322,00 |
| BALEAARIT | — | — | 913 034,00 | — | 763 034,00 | 913 034,00 | 3 294 429,02 | 3 294 429,02 |
| KANARIANSAARET | 2 905 766,26 | 1 130 595,85 | 1 792 402,57 | — | — | 5 828 764,68 | 5 284 331,67 | 5 828 764,68 |
| CANTABRIA | 3 229 500,00 | 3 851 949,80 | 622 449,00 | — | 860 850,00 | 7 703 898,80 | 6 355 613,68 | 7 703 898,80 |
| CASTILLA Y LEON | 13 830 850,00 | 20 316 585,73 | 10 324 906,71 | — | 6 716 000,00 | 37 756 342,44 | 37 756 342,44 | 37 756 342,44 |
| KATALONIA | 13 838 368,00 | 26 024 223,00 | EI TIETOJA | EI TIETOJA | — | 39 862 591,00 | 52 316 794,34 | 52 316 794,34 |
| CEUTA | 54 000,00 | 91 786,17 | 10 000,00 | — | EI TIETOJA | 155 786,17 | 50 000,00 | 155 786,17 |
| EXTREMADURA | 2 238 250,00 | 7 800 000,00 | 18 718,00 | — | — | 10 056 968,00 | 9 549 379,74 | 10 056 968,00 |
| GALICIA | 6 083 300,00 | 5 000 000,00 | 6 003 336,00 | — | 873 000,00 | 17 086 636,00 | 12 644 112,98 | 17 086 636,00 |
| MADRID | 554 200,00 | — | 3 068 444,00 | — | — | 3 622 644,00 | 3 622 744,00 | 3 622 644,00 |
| MELILLA | 254 000,00 | EI TIETOJA | 2 000,00 | EI TIETOJA | EI TIETOJA | 256 000,00 | — | 256 000,00 |
| MURCIA | 135 750,00 | — | 2 478 700,00 | 40 188,00 | 212 371,00 | 2 654 638,00 | 2 788 407,32 | 2 788 407,32 |
| NAVARRA | 316 850,00 | — | 6 675 028,00 | — | 4 256 508,39 | 6 991 878,00 | 6 991 878,00 | 6 991 878,00 |
| LA RIOJA | 1 229 350,00 | 3 000 000,00 | 3 737 425,00 | — | 944 000,00 | 7 966 775,00 | 5 766 775,00 | 7 966 775,00 |
| PAIS VASCO | 2 487 800,00 | — | 9 802 703,00 | 2 425 000,00 | 1 508 308,00 | 14 715 503,00 | 179 000,00 | 14 715 503,00 |
| VALENCIA | 1 822 250,00 | 13 384 248,94 | 818 280,30 | 586 234,17 | 679 500,00 | 16 611 013,41 | 15 412 499,00 | 16 611 013,41 |

TALOUSARVIO (euroa)

Alue (itsehallintoalue)

Ministeriö suorat tuet (1)

Ministeriö halpakorkoiset lainat (1)

Alueelliset varat (1)

Paikalliset varat (1)

Toistuvat kustannukset (2009–2011) (1)

Varojen kokonaismäärä

Järjestettyjen tarjouskilpailujen yhteisarvo (2)

Julkisten varojen kokonaismäärä (3)

ANDALUSIA

4 668 500,00

1 220 690,00

8 712 873,00

491 203,00

2 250 479,00

15 093 266,00

3 678 242,17

15 093 266,00

ARAGÓN

5 900 000,00

8 700 000,00

5 400 000,00

—

5 000 000,00

20 000 000,00

16 281 754,30

20 000 000,00

ASTURIA

—

13 430 787,00

353 535,00

—

2 129 698,00

13 784 322,00

13 784 322,00

13 784 322,00

BALEAARIT

—

—

913 034,00

—

763 034,00

913 034,00

3 294 429,02

3 294 429,02

KANARIANSAARET

2 905 766,26

1 130 595,85

1 792 402,57

—

—

5 828 764,68

5 284 331,67

5 828 764,68

CANTABRIA

3 229 500,00

3 851 949,80

622 449,00

—

860 850,00

7 703 898,80

6 355 613,68

7 703 898,80

CASTILLA Y LEON

13 830 850,00

20 316 585,73

10 324 906,71

—

6 716 000,00

37 756 342,44

37 756 342,44

37 756 342,44

KATALONIA

13 838 368,00

26 024 223,00

EI TIETOJA

EI TIETOJA

—

39 862 591,00

52 316 794,34

52 316 794,34

CEUTA

54 000,00

91 786,17

10 000,00

—

EI TIETOJA

155 786,17

50 000,00

155 786,17

EXTREMADURA

2 238 250,00

7 800 000,00

18 718,00

—

—

10 056 968,00

9 549 379,74

10 056 968,00

GALICIA

6 083 300,00

5 000 000,00

6 003 336,00

—

873 000,00

17 086 636,00

12 644 112,98

17 086 636,00

MADRID

554 200,00

—

3 068 444,00

—

—

3 622 644,00

3 622 744,00

3 622 644,00

MELILLA

254 000,00

EI TIETOJA

2 000,00

EI TIETOJA

EI TIETOJA

256 000,00

—

256 000,00

MURCIA

135 750,00

—

2 478 700,00

40 188,00

212 371,00

2 654 638,00

2 788 407,32

2 788 407,32

NAVARRA

316 850,00

—

6 675 028,00

—

4 256 508,39

6 991 878,00

6 991 878,00

6 991 878,00

LA RIOJA

1 229 350,00

3 000 000,00

3 737 425,00

—

944 000,00

7 966 775,00

5 766 775,00

7 966 775,00

PAIS VASCO

2 487 800,00

—

9 802 703,00

2 425 000,00

1 508 308,00

14 715 503,00

179 000,00

14 715 503,00

VALENCIA

1 822 250,00

13 384 248,94

818 280,30

586 234,17

679 500,00

16 611 013,41

15 412 499,00

16 611 013,41

Tiedot saaduista, takaisin perittävistä ja jo takaisin perityistä tukimääristä

| Tuensaaja | Tukiohjelman nojalla saadun tuen kokonaismäärä (4) | Takaisin perittävän tuen kokonaismäärä (4)

  (Pääoman määrä) | Jo palautetun tuen kokonaismäärä (4) |
| --- | --- | --- | --- |
| Pääoman määrä | Korko |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

Tuensaaja

Tukiohjelman nojalla saadun tuen kokonaismäärä (4)

Takaisin perittävän tuen kokonaismäärä (4)

(Pääoman määrä)

Jo palautetun tuen kokonaismäärä (4)

Pääoman määrä

Korko

---

(1)  Espanjan keskus- ja alueviranomaisten tutkinnan aikana ilmoittamat määrät.

(2)  Komissiolle toimitettujen tarjouskilpailujen perusteella voittaneille tarjoajille siirrettyjen varojen kokonaismäärä.

(3)  Vain neljältä alueelta (vihreällä pohjalla) saadut tiedot mahdollistavat valtiontuen määrän tarkan määrittämisen, koska sekä i) viranomaisten myöntämien varojen ilmoitettu määrä että ii) komissiolle toimitettujen tarjouskilpailujen perusteella siirrettyjen varojen yhteismäärä täsmäävät. Koska muilta alueilta oli vaikea saada täsmällisiä tietoja, alueella myönnetyn valtiontuen määränä pidetään suurempaa seuraavista kahdesta ilmoitetusta määrästä: i) viranomaisten myöntämien varojen kokonaismäärä tai ii) komissiolle toimitettujen tarjouskilpailujen perusteella siirrettyjen varojen kokonaismäärä.

(4)  Miljoonaa (kansallinen valuutta).

---

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

| 23.7.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 217/88 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 217/88

---

ETUUSKOHTELUUN OIKEUTTAVIA PANEUROOPPA–VÄLIMERI-ALKUPERÄSÄÄNTÖJÄ KOSKEVAN ALUEELLISEN YLEISSOPIMUKSEN SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS N:o 2,

annettu 21 päivänä toukokuuta 2014,

Moldovan tasavallan hakemuksesta liittyä etuuskohteluun oikeuttavia Paneurooppa–Välimeri-alkuperäsääntöjä koskevan alueellisen yleissopimuksen sopimuspuoleksi

(2014/490/EU)

SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon etuuskohteluun oikeuttavia Paneurooppa–Välimeri-alkuperäsääntöjä koskevan alueellisen yleissopimuksen (1),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Etuuskohteluun oikeuttavia Paneurooppa–Välimeri-alkuperäsääntöjä koskevan alueellisen yleissopimuksen, jäljempänä ’yleissopimus’, 5 artiklan 1 kohdassa määrätään, että kolmas osapuoli voi liittyä yleissopimuksen sopimuspuoleksi, jos hakijamaalla tai -alueella on voimassa oleva vapaakauppasopimus, jossa vahvistetaan etuuskohteluun oikeuttavat alkuperäsäännöt vähintään yhden sopimuspuolen kanssa. |
| --- | --- |

(1)

Etuuskohteluun oikeuttavia Paneurooppa–Välimeri-alkuperäsääntöjä koskevan alueellisen yleissopimuksen, jäljempänä ’yleissopimus’, 5 artiklan 1 kohdassa määrätään, että kolmas osapuoli voi liittyä yleissopimuksen sopimuspuoleksi, jos hakijamaalla tai -alueella on voimassa oleva vapaakauppasopimus, jossa vahvistetaan etuuskohteluun oikeuttavat alkuperäsäännöt vähintään yhden sopimuspuolen kanssa.

| (2) | Moldovan tasavalta toimitti yleissopimukseen liittymistä koskevan kirjallisen hakemuksen yleissopimuksen tallettajalle 17 päivänä heinäkuuta 2013. |
| --- | --- |

(2)

Moldovan tasavalta toimitti yleissopimukseen liittymistä koskevan kirjallisen hakemuksen yleissopimuksen tallettajalle 17 päivänä heinäkuuta 2013.

| (3) | Moldovan tasavalta on Albanian, Bosnia ja Hertsegovinan, entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian, Moldovan tasavallan, Montenegron, Serbian ja Kosovon (2) välillä tehdyn Keski-Euroopan vapaakauppasopimuksen jäsen. Moldovan tasavallalla on näin ollen voimassa oleva vapaakauppasopimus kuuden yleissopimuksen sopimuspuolen kanssa, joten se täyttää yleissopimuksen 5 artiklan 1 kohdassa määrätyn sopimuspuoleksi liittymistä koskevan edellytyksen. |
| --- | --- |

(3)

Moldovan tasavalta on Albanian, Bosnia ja Hertsegovinan, entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian, Moldovan tasavallan, Montenegron, Serbian ja Kosovon (2) välillä tehdyn Keski-Euroopan vapaakauppasopimuksen jäsen. Moldovan tasavallalla on näin ollen voimassa oleva vapaakauppasopimus kuuden yleissopimuksen sopimuspuolen kanssa, joten se täyttää yleissopimuksen 5 artiklan 1 kohdassa määrätyn sopimuspuoleksi liittymistä koskevan edellytyksen.

| (4) | Yleissopimuksen 4 artiklan 3 kohdan b alakohdassa määrätään, että sekakomitea tekee päätöksen kolmansille osapuolille esitettävistä kutsuista liittyä yleissopimukseen. |
| --- | --- |

(4)

Yleissopimuksen 4 artiklan 3 kohdan b alakohdassa määrätään, että sekakomitea tekee päätöksen kolmansille osapuolille esitettävistä kutsuista liittyä yleissopimukseen.

| (5) | Sveitsin valaliitto ja Liechtensteinin ruhtinaskunta ovat ilmoittaneet sekakomitean sihteeristölle, etteivät ne pystyneet saattamaan sisäisiä menettelyjään päätökseen ennen 21 päivänä toukokuuta pidettyä kokousta ja että yleissopimuksen kokouksessa tehdyn päätöksen hyväksyminen edellyttää niiltä 4 artiklan 4 kohdan mukaisesti näiden menettelyjen päätökseen saattamista, |
| --- | --- |

(5)

Sveitsin valaliitto ja Liechtensteinin ruhtinaskunta ovat ilmoittaneet sekakomitean sihteeristölle, etteivät ne pystyneet saattamaan sisäisiä menettelyjään päätökseen ennen 21 päivänä toukokuuta pidettyä kokousta ja että yleissopimuksen kokouksessa tehdyn päätöksen hyväksyminen edellyttää niiltä 4 artiklan 4 kohdan mukaisesti näiden menettelyjen päätökseen saattamista,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Moldovan tasavalta kutsutaan liittymään etuuskohteluun oikeuttavia Paneurooppa–Välimeri-alkuperäsääntöjä koskevaan alueelliseen yleissopimukseen.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan 1 päivänä syyskuuta 2014.

Tehty Brysselissä 21 päivänä toukokuuta 2014.

Sekakomitean puolesta

Puheenjohtaja

P.-J. LARRIEU

---

(1)  EUVL L 54, 26.2.2013, s. 4.

1

(2)  Tämä nimitys ei vaikuta asemaa koskeviin kantoihin, ja se on YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244(1999) ja Kansainvälisen tuomioistuimen Kosovon itsenäisyysjulistuksesta antaman lausunnon mukainen.

2

---