# Úradný vestník L 217/2014

| | ISSN 1977-0790 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 217 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 5723. júla 2014 |

ISSN 1977-0790

Úradný vestník

Európskej únie

L 217

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 5723. júla 2014

---

| Obsah | | II   Nelegislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) č. 790/2014 z 22. júla 2014, ktorým sa vykonáva článok 2 ods. 3 nariadenia (ES) č. 2580/2001 o určitých obmedzujúcich opatreniach zameraných proti určitým osobám a subjektom s cieľom boja proti terorizmu a ktorým sa zrušuje vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 125/2014 | 1 |
| | * | Nariadenie Rady (EÚ) č. 791/2014 z 22. júla 2014, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 1210/2003 o niektorých osobitných obmedzeniach hospodárskych a finančných vzťahov s Irakom | 5 |
| | * | Vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) č. 792/2014 z 22. júla 2014, ktorým sa vykonáva článok 16 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 204/2011 o reštriktívnych opatreniach s ohľadom na situáciu v Líbyi | 9 |
| | * | Vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) č. 793/2014 z 22. júla 2014, ktorým sa vykonáva nariadenie (EÚ) č. 36/2012 o reštriktívnych opatreniach s ohľadom na situáciu v Sýrii | 10 |
| | | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 794/2014 z 22. júla 2014, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny | 13 |
| | * | Nariadenie Európskej centrálnej banky (EÚ) č. 795/2014 z 3. júla 2014 o požiadavkách v oblasti dohľadu nad systémovo dôležitými platobnými systémami (ECB/2014/28) | 16 |
| | | ROZHODNUTIA |
| | * | Rozhodnutie Rady 2014/482/SZBP z 22. júla 2014, ktorým sa mení rozhodnutie 2012/392/SZBP o misii Európskej únie v rámci SBOP v Nigeri (EUCAP Sahel Niger) | 31 |
| | * | Rozhodnutie Rady 2014/483/SZBP z 22. júla 2014, ktorým sa aktualizuje a mení zoznam osôb, skupín a subjektov, na ktoré sa vzťahujú články 2, 3 a 4 spoločnej pozície 2001/931/SZBP o uplatňovaní špecifických opatrení na boj s terorizmom, a ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2014/72/SZBP | 35 |
| | * | Rozhodnutie Rady 2014/484/SZBP z 22. júla 2014, ktorým sa mení spoločná pozícia 2003/495/SZBP o Iraku | 38 |
| | * | Rozhodnutie Rady 2014/485/SZBP z 22. júla 2014, ktorým sa mení rozhodnutie 2012/389/SZBP o misii Európskej únie na budovanie regionálnych námorných kapacít v Africkom rohu (EUCAP NESTOR) | 39 |
| | * | Rozhodnutie Rady 2014/486/SZBP z 22. júla 2014 o poradnej misii Európskej únie pre reformu sektora civilnej bezpečnosti na Ukrajine (EUAM Ukraine) | 42 |
| | * | Vykonávacie rozhodnutie Rady 2014/487/SZBP z 22. júla 2014, ktorým sa vykonáva rozhodnutie 2011/137/SZBP o reštriktívnych opatreniach s ohľadom na situáciu v Líbyi | 48 |
| | * | Vykonávacie rozhodnutie Rady 2014/488/SZBP z 22. júla 2014, ktorým sa vykonáva rozhodnutie 2013/255/SZBP o reštriktívnych opatreniach voči Sýrii | 49 |
| | | 2014/489/EÚ |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 19. júna 2013 o štátnej pomoci SA. 28599 [C 23/10 (ex NN 36/10, ex CP 163/09)] poskytnutej Španielskym kráľovstvom na rozvoj digitálneho terestriálneho televízneho vysielania vo vzdialených a menej urbanizovaných oblastiach (okrem autonómneho spoločenstva Kastília-La Mancha)
  [oznámené pod číslom C(2013) 3204]

   (
  1
  ) | 52 |
| | | AKTY PRIJATÉ ORGÁNMI ZRIADENÝMI MEDZINÁRODNÝMI DOHODAMI |
| | | 2014/490/EÚ |
| | * | Rozhodnutie č. 2 spoločného výboru regionálneho dohovoru o paneuro-stredomorských preferenčných pravidlách pôvodu z 21. mája 2014, pokiaľ ide o žiadosť Moldavskej republiky stať sa zmluvnou stranou regionálneho dohovoru o paneuro-stredomorských preferenčných pravidlách pôvodu | 88 |

Obsah

II   Nelegislatívne akty

Strana

NARIADENIA

*

Vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) č. 790/2014 z 22. júla 2014, ktorým sa vykonáva článok 2 ods. 3 nariadenia (ES) č. 2580/2001 o určitých obmedzujúcich opatreniach zameraných proti určitým osobám a subjektom s cieľom boja proti terorizmu a ktorým sa zrušuje vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 125/2014

1

*

Nariadenie Rady (EÚ) č. 791/2014 z 22. júla 2014, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 1210/2003 o niektorých osobitných obmedzeniach hospodárskych a finančných vzťahov s Irakom

5

*

Vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) č. 792/2014 z 22. júla 2014, ktorým sa vykonáva článok 16 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 204/2011 o reštriktívnych opatreniach s ohľadom na situáciu v Líbyi

9

*

Vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) č. 793/2014 z 22. júla 2014, ktorým sa vykonáva nariadenie (EÚ) č. 36/2012 o reštriktívnych opatreniach s ohľadom na situáciu v Sýrii

10

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 794/2014 z 22. júla 2014, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

13

*

Nariadenie Európskej centrálnej banky (EÚ) č. 795/2014 z 3. júla 2014 o požiadavkách v oblasti dohľadu nad systémovo dôležitými platobnými systémami (ECB/2014/28)

(ECB/2014/28)

16

ROZHODNUTIA

*

Rozhodnutie Rady 2014/482/SZBP z 22. júla 2014, ktorým sa mení rozhodnutie 2012/392/SZBP o misii Európskej únie v rámci SBOP v Nigeri (EUCAP Sahel Niger)

31

*

Rozhodnutie Rady 2014/483/SZBP z 22. júla 2014, ktorým sa aktualizuje a mení zoznam osôb, skupín a subjektov, na ktoré sa vzťahujú články 2, 3 a 4 spoločnej pozície 2001/931/SZBP o uplatňovaní špecifických opatrení na boj s terorizmom, a ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2014/72/SZBP

35

*

Rozhodnutie Rady 2014/484/SZBP z 22. júla 2014, ktorým sa mení spoločná pozícia 2003/495/SZBP o Iraku

38

*

Rozhodnutie Rady 2014/485/SZBP z 22. júla 2014, ktorým sa mení rozhodnutie 2012/389/SZBP o misii Európskej únie na budovanie regionálnych námorných kapacít v Africkom rohu (EUCAP NESTOR)

39

*

Rozhodnutie Rady 2014/486/SZBP z 22. júla 2014 o poradnej misii Európskej únie pre reformu sektora civilnej bezpečnosti na Ukrajine (EUAM Ukraine)

42

*

Vykonávacie rozhodnutie Rady 2014/487/SZBP z 22. júla 2014, ktorým sa vykonáva rozhodnutie 2011/137/SZBP o reštriktívnych opatreniach s ohľadom na situáciu v Líbyi

48

*

Vykonávacie rozhodnutie Rady 2014/488/SZBP z 22. júla 2014, ktorým sa vykonáva rozhodnutie 2013/255/SZBP o reštriktívnych opatreniach voči Sýrii

49

2014/489/EÚ

*

Rozhodnutie Komisie z 19. júna 2013 o štátnej pomoci SA. 28599 [C 23/10 (ex NN 36/10, ex CP 163/09)] poskytnutej Španielskym kráľovstvom na rozvoj digitálneho terestriálneho televízneho vysielania vo vzdialených a menej urbanizovaných oblastiach (okrem autonómneho spoločenstva Kastília-La Mancha)
  [oznámené pod číslom C(2013) 3204]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom C(2013) 3204]

1

52

AKTY PRIJATÉ ORGÁNMI ZRIADENÝMI MEDZINÁRODNÝMI DOHODAMI

2014/490/EÚ

*

Rozhodnutie č. 2 spoločného výboru regionálneho dohovoru o paneuro-stredomorských preferenčných pravidlách pôvodu z 21. mája 2014, pokiaľ ide o žiadosť Moldavskej republiky stať sa zmluvnou stranou regionálneho dohovoru o paneuro-stredomorských preferenčných pravidlách pôvodu

88

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Nelegislatívne akty

NARIADENIA

| 23.7.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 217/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 217/1

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE RADY (EÚ) č. 790/2014

z 22. júla 2014,

ktorým sa vykonáva článok 2 ods. 3 nariadenia (ES) č. 2580/2001 o určitých obmedzujúcich opatreniach zameraných proti určitým osobám a subjektom s cieľom boja proti terorizmu a ktorým sa zrušuje vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 125/2014

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2580/2001 z 27. decembra 2001 o určitých obmedzujúcich opatreniach zameraných proti určitým osobám a subjektom s cieľom boja proti terorizmu (1), a najmä na jeho článok 2 ods. 3,

keďže:

| (1) | Rada 10. februára 2014 prijala vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 125/2014 (2), ktorým sa vykonáva článok 2 ods. 3 nariadenia (ES) č. 2580/2001 vypracovaním aktualizovaného zoznamu osôb, skupín a subjektov, na ktoré sa vzťahuje nariadenie (ES) č. 2580/2001 (ďalej len „zoznam“). |
| --- | --- |

(1)

Rada 10. februára 2014 prijala vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 125/2014 (2), ktorým sa vykonáva článok 2 ods. 3 nariadenia (ES) č. 2580/2001 vypracovaním aktualizovaného zoznamu osôb, skupín a subjektov, na ktoré sa vzťahuje nariadenie (ES) č. 2580/2001 (ďalej len „zoznam“).

| (2) | Rada poskytla všetkým osobám, skupinám a subjektom, u ktorých to bolo prakticky možné, odôvodnenia, v ktorých sa vysvetľujú dôvody, prečo boli zaradené do zoznamu. |
| --- | --- |

(2)

Rada poskytla všetkým osobám, skupinám a subjektom, u ktorých to bolo prakticky možné, odôvodnenia, v ktorých sa vysvetľujú dôvody, prečo boli zaradené do zoznamu.

| (3) | Rada oznámením uverejneným v Úradnom vestníku Európskej únie informovala osoby, skupiny a subjekty uvedené v zozname o tom, že sa rozhodla ponechať ich v zozname. Rada taktiež informovala dotknuté osoby, skupiny a subjekty o tom, že môžu požiadať Radu o odôvodnenie svojho zaradenia do zoznamu, ak im toto odôvodnenie ešte nebolo oznámené. |
| --- | --- |

(3)

Rada oznámením uverejneným v Úradnom vestníku Európskej únie informovala osoby, skupiny a subjekty uvedené v zozname o tom, že sa rozhodla ponechať ich v zozname. Rada taktiež informovala dotknuté osoby, skupiny a subjekty o tom, že môžu požiadať Radu o odôvodnenie svojho zaradenia do zoznamu, ak im toto odôvodnenie ešte nebolo oznámené.

| (4) | Rada preskúmala zoznam, ako sa vyžaduje podľa článku 2 ods. 3 nariadenia (ES) č. 2580/2001. V tejto súvislosti zohľadnila pripomienky, ktoré Rade predložili dotknuté osoby, skupiny a subjekty. |
| --- | --- |

(4)

Rada preskúmala zoznam, ako sa vyžaduje podľa článku 2 ods. 3 nariadenia (ES) č. 2580/2001. V tejto súvislosti zohľadnila pripomienky, ktoré Rade predložili dotknuté osoby, skupiny a subjekty.

| (5) | Rada zistila, že už neexistujú dôvody na ponechanie jednej osoby v zozname. |
| --- | --- |

(5)

Rada zistila, že už neexistujú dôvody na ponechanie jednej osoby v zozname.

| (6) | Rada dospela k záveru, že osoby, skupiny a subjekty uvedené v prílohe k tomuto nariadeniu sú zapojené do teroristických činností v zmysle článku 1 ods. 2 a 3 spoločnej pozície Rady 2001/931/SZBP (3), že príslušný orgán prijal vo vzťahu k nim rozhodnutie v zmysle článku 1 ods. 4 uvedenej spoločnej pozície a že by preto mali naďalej zostať predmetom určitých obmedzujúcich opatrení stanovených v nariadení (ES) č. 2580/2001. |
| --- | --- |

(6)

Rada dospela k záveru, že osoby, skupiny a subjekty uvedené v prílohe k tomuto nariadeniu sú zapojené do teroristických činností v zmysle článku 1 ods. 2 a 3 spoločnej pozície Rady 2001/931/SZBP (3), že príslušný orgán prijal vo vzťahu k nim rozhodnutie v zmysle článku 1 ods. 4 uvedenej spoločnej pozície a že by preto mali naďalej zostať predmetom určitých obmedzujúcich opatrení stanovených v nariadení (ES) č. 2580/2001.

| (7) | Zoznam by sa mal zodpovedajúcim spôsobom aktualizovať a vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 125/2014 by sa malo zrušiť, |
| --- | --- |

(7)

Zoznam by sa mal zodpovedajúcim spôsobom aktualizovať a vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 125/2014 by sa malo zrušiť,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Zoznam stanovený v článku 2 ods. 3 nariadenia (ES) č. 2580/2001 je uvedený v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Týmto sa zrušuje vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 125/2014.

Článok 3

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 22. júla 2014

Za Radu

predsedníčka

C. ASHTON

---

(1)  Ú. v. ES L 344, 28.12.2001, s. 70.

1

(2)  Vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) č. 125/2014 z 10. februára 2014, ktorým sa vykonáva článok 2 ods. 3 nariadenia (ES) č. 2580/2001 o určitých obmedzujúcich opatreniach zameraných proti určitým osobám a subjektom s cieľom boja proti terorizmu a ktorým sa zrušuje vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 714/2013 (Ú. v. EÚ L 40, 11.2.2014, s. 9).

2

(3)  Spoločná pozícia Rady 2001/931/SZBP z 27. decembra 2001 o uplatňovaní špecifických opatrení na boj s terorizmom (Ú. v. ES L 344, 28.12.2001, s. 93).

3

---

PRÍLOHA

Zoznam osôb, skupín a subjektov podľa článku 1

I.   OSOBY

| 1. | ABDOLLAHI Hamed (alias Mustafa Abdullahi), narodený 11. augusta 1960 v Iráne. Číslo cestovného pasu: D9004878. |
| --- | --- |

1.

ABDOLLAHI Hamed (alias Mustafa Abdullahi), narodený 11. augusta 1960 v Iráne. Číslo cestovného pasu: D9004878.

| 2. | AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, miesto narodenia: Al Ihsa (Saudská Arábia), občan Saudskej Arábie. |
| --- | --- |

2.

AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, miesto narodenia: Al Ihsa (Saudská Arábia), občan Saudskej Arábie.

| 3. | AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, dátum narodenia: 16. 10. 1966, miesto narodenia: Tarut (Saudská Arábia), občan Saudskej Arábie. |
| --- | --- |

3.

AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, dátum narodenia: 16. 10. 1966, miesto narodenia: Tarut (Saudská Arábia), občan Saudskej Arábie.

| 4. | ARBABSIAR Manssor (alias Mansour Arbabsiar), dátum narodenia: 6. alebo 15. marca 1955, miesto narodenia: Irán. Štátny občan Iránu a USA. Číslo cestovného pasu: C2002515 (Irán); číslo cestovného pasu: 477845448 (USA). Číslo preukazu totožnosti: 07442833, platnosť do: 15. marca 2016 (vodičský preukaz USA). |
| --- | --- |

4.

ARBABSIAR Manssor (alias Mansour Arbabsiar), dátum narodenia: 6. alebo 15. marca 1955, miesto narodenia: Irán. Štátny občan Iránu a USA. Číslo cestovného pasu: C2002515 (Irán); číslo cestovného pasu: 477845448 (USA). Číslo preukazu totožnosti: 07442833, platnosť do: 15. marca 2016 (vodičský preukaz USA).

| 5. | BOUYERI, Mohammed (alias Abu ZUBAIR, alias SOBIAR, alias Abu ZOUBAIR), dátum narodenia: 8. 3. 1978, miesto narodenia: Amsterdam (Holandsko) – člen „Hofstadgroep“. |
| --- | --- |

5.

BOUYERI, Mohammed (alias Abu ZUBAIR, alias SOBIAR, alias Abu ZOUBAIR), dátum narodenia: 8. 3. 1978, miesto narodenia: Amsterdam (Holandsko) – člen „Hofstadgroep“.

| 6. | IZZ-AL-DIN, Hasan (alias GARBAYA, Ahmed, alias SA-ID, alias SALWWAN, Samir), Libanon, rok narodenia: 1963, miesto narodenia: Libanon, občan Libanonu. |
| --- | --- |

6.

IZZ-AL-DIN, Hasan (alias GARBAYA, Ahmed, alias SA-ID, alias SALWWAN, Samir), Libanon, rok narodenia: 1963, miesto narodenia: Libanon, občan Libanonu.

| 7. | MOHAMMED, Khalid Shaikh (alias ALI, Salem, alias BIN KHALID, Fahd Bin Adballah, alias HENIN, Ashraf Refaat Nabith, alias WADOOD, Khalid Adbul), dátum narodenia: 14. 4. 1965 alebo 1. 3. 1964, miesto narodenia: Pakistan, číslo cestovného pasu: 488555. |
| --- | --- |

7.

MOHAMMED, Khalid Shaikh (alias ALI, Salem, alias BIN KHALID, Fahd Bin Adballah, alias HENIN, Ashraf Refaat Nabith, alias WADOOD, Khalid Adbul), dátum narodenia: 14. 4. 1965 alebo 1. 3. 1964, miesto narodenia: Pakistan, číslo cestovného pasu: 488555.

| 8. | SHAHLAI Abdul Reza (alias Abdol Reza Shala'i, alias Abd-al Reza Shalai, alias Abdorreza Shahlai, alias Abdolreza Shahla'i, alias Abdul-Reza Shahlaee, alias Hajj Yusef, alias Haji Yusif, alias Hajji Yasir, alias Hajji Yusif, alias Yusuf Abu-al-Karkh), narodený okolo roku 1957 v Iráne. Adresy: 1) Kermanshah, Irán, 2) Vojenská základňa Mehran, provincia Ilam, Irán. |
| --- | --- |

8.

SHAHLAI Abdul Reza (alias Abdol Reza Shala'i, alias Abd-al Reza Shalai, alias Abdorreza Shahlai, alias Abdolreza Shahla'i, alias Abdul-Reza Shahlaee, alias Hajj Yusef, alias Haji Yusif, alias Hajji Yasir, alias Hajji Yusif, alias Yusuf Abu-al-Karkh), narodený okolo roku 1957 v Iráne. Adresy: 1) Kermanshah, Irán, 2) Vojenská základňa Mehran, provincia Ilam, Irán.

| 9. | SHAKURI Ali Gholam, narodený okolo roku 1965 v Teheráne, Irán. |
| --- | --- |

9.

SHAKURI Ali Gholam, narodený okolo roku 1965 v Teheráne, Irán.

| 10. | SOLEIMANI Qasem (alias Ghasem Soleymani, alias Qasmi Sulayman, alias Qasem Soleymani, alias Qasem Solaimani, alias Qasem Salimani, alias Qasem Solemani, alias Qasem Sulaimani, alias Qasem Sulemani), narodený 11. marca 1957 v Iráne. Iránsky štátny občan. Číslo cestovného pasu: 008827 (iránsky diplomatický pas), vydaný v roku 1999. Hodnosť: generálmajor. |
| --- | --- |

10.

SOLEIMANI Qasem (alias Ghasem Soleymani, alias Qasmi Sulayman, alias Qasem Soleymani, alias Qasem Solaimani, alias Qasem Salimani, alias Qasem Solemani, alias Qasem Sulaimani, alias Qasem Sulemani), narodený 11. marca 1957 v Iráne. Iránsky štátny občan. Číslo cestovného pasu: 008827 (iránsky diplomatický pas), vydaný v roku 1999. Hodnosť: generálmajor.

II.   SKUPINY A SUBJEKTY

| 1. | „Organizácia Abu Nidal“ – „ANO“ (alias „Revolučná rada Fatah“ alias „Arabské revolučné brigády“ alias „Čierny september“ alias „Revolučná organizácia moslimských socialistov“). |
| --- | --- |

1.

„Organizácia Abu Nidal“ – „ANO“ (alias „Revolučná rada Fatah“ alias „Arabské revolučné brigády“ alias „Čierny september“ alias „Revolučná organizácia moslimských socialistov“).

| 2. | „Brigáda mučeníkov Al-Aqsa“. |
| --- | --- |

2.

„Brigáda mučeníkov Al-Aqsa“.

| 3. | „Al-Aqsa e. V.“. |
| --- | --- |

3.

„Al-Aqsa e. V.“.

| 4. | „Al-Takfir“ a „Al-Hijra“ |
| --- | --- |

4.

„Al-Takfir“ a „Al-Hijra“

| 5. | „Babbar Chalsa“. |
| --- | --- |

5.

„Babbar Chalsa“.

| 6. | „Komunistická strana Filipín“ vrátane „Novej ľudovej armády“ (New People's Army) – „NPA“ Filipíny. |
| --- | --- |

6.

„Komunistická strana Filipín“ vrátane „Novej ľudovej armády“ (New People's Army) – „NPA“ Filipíny.

| 7. | „Gama'a al-Islamiyya“ (alias „Al-Gama'a al-Islamiyya“) („Islamská skupina“–„IG“). |
| --- | --- |

7.

„Gama'a al-Islamiyya“ (alias „Al-Gama'a al-Islamiyya“) („Islamská skupina“–„IG“).

| 8. | „İslami Büyük Doğu Akıncılar Cephesi“ – „IBDA-C“ („Islamský front veľkých východných bojovníkov“). |
| --- | --- |

8.

„İslami Büyük Doğu Akıncılar Cephesi“ – „IBDA-C“ („Islamský front veľkých východných bojovníkov“).

| 9. | „Hamas“ vrátane „Hamas-Izz al-Din al-Qassem“. |
| --- | --- |

9.

„Hamas“ vrátane „Hamas-Izz al-Din al-Qassem“.

| 10. | „Vojenské krídlo organizácie Hizballáh“ [alias „Hizballah Military Wing“ alias „Hezbollah Military Wing“ alias „Hizbullah Military Wing“ alias „Hizbollah Military Wing“ alias „Hezballah Military Wing“ alias „Hisbollah Military Wing“ alias „Hizbu'llah Military Wing“ alias „Hizb Allah Military Wing“ alias „Jihad Council“ a všetky jednotky, ktoré sa k nemu hlásia, vrátane organizácie pre vonkajšiu bezpečnosť („External Security Organisation“)] |
| --- | --- |

10.

„Vojenské krídlo organizácie Hizballáh“ [alias „Hizballah Military Wing“ alias „Hezbollah Military Wing“ alias „Hizbullah Military Wing“ alias „Hizbollah Military Wing“ alias „Hezballah Military Wing“ alias „Hisbollah Military Wing“ alias „Hizbu'llah Military Wing“ alias „Hizb Allah Military Wing“ alias „Jihad Council“ a všetky jednotky, ktoré sa k nemu hlásia, vrátane organizácie pre vonkajšiu bezpečnosť („External Security Organisation“)]

| 11. | „Hizbal Mudžahidín“ – „HM“. |
| --- | --- |

11.

„Hizbal Mudžahidín“ – „HM“.

| 12. | „Hofstadgroep“. |
| --- | --- |

12.

„Hofstadgroep“.

| 13. | „Holy Land Foundation for Relief and Development“ („Nadácia Svätej zeme pre ochranu a rozvoj“). |
| --- | --- |

13.

„Holy Land Foundation for Relief and Development“ („Nadácia Svätej zeme pre ochranu a rozvoj“).

| 14. | „Medzinárodná federácia mladých sikhov“ (International Sikh Youth Federation) – „ISYF“. |
| --- | --- |

14.

„Medzinárodná federácia mladých sikhov“ (International Sikh Youth Federation) – „ISYF“.

| 15. | „Khalisan Zindabad Force“ – „KZF“. |
| --- | --- |

15.

„Khalisan Zindabad Force“ – „KZF“.

| 16. | „Strana kurdských pracujúcich“ – „PKK“ (alias „KADEK“ alias „KONGRA-GEL“). |
| --- | --- |

16.

„Strana kurdských pracujúcich“ – „PKK“ (alias „KADEK“ alias „KONGRA-GEL“).

| 17. | „Tigre oslobodenia tamilského Ílamu“ – „LTTE“. |
| --- | --- |

17.

„Tigre oslobodenia tamilského Ílamu“ – „LTTE“.

| 18. | „Ejército de Liberación Nacional“ („Národná oslobodzovacia armáda“). |
| --- | --- |

18.

„Ejército de Liberación Nacional“ („Národná oslobodzovacia armáda“).

| 19. | „Palestínsky islamský džihád“ – „PIJ“. |
| --- | --- |

19.

„Palestínsky islamský džihád“ – „PIJ“.

| 20. | „Ľudový front za oslobodenie Palestíny“ – „PFLP“. |
| --- | --- |

20.

„Ľudový front za oslobodenie Palestíny“ – „PFLP“.

| 21. | „Ľudový front za oslobodenie Palestíny – Hlavné veliteľstvo“ (alias „PFLP – Hlavné veliteľstvo“). |
| --- | --- |

21.

„Ľudový front za oslobodenie Palestíny – Hlavné veliteľstvo“ (alias „PFLP – Hlavné veliteľstvo“).

| 22. | „Fuerzas armadas revolucionarias de Colombia“ – „FARC“ („Revolučné ozbrojené sily Kolumbie“). |
| --- | --- |

22.

„Fuerzas armadas revolucionarias de Colombia“ – „FARC“ („Revolučné ozbrojené sily Kolumbie“).

| 23. | „Devrimci Halk Kurtuluș Partisi-Cephesi“ – „DHKP/C“ (alias „Devrimci Sol“ („Revolučná ľavica“), alias „Dev Sol“) („Revolučná ľudová oslobodzovacia armáda/front/strana“). |
| --- | --- |

23.

„Devrimci Halk Kurtuluș Partisi-Cephesi“ – „DHKP/C“ (alias „Devrimci Sol“ („Revolučná ľavica“), alias „Dev Sol“) („Revolučná ľudová oslobodzovacia armáda/front/strana“).

| 24. | „Sendero Luminoso“ – „SL“ („Svetlý chodník“). |
| --- | --- |

24.

„Sendero Luminoso“ – „SL“ („Svetlý chodník“).

| 25. | „Teyrbazen Azadiya Kurdistan“ – „TAK“ [alias „Kurdistan Freedom Falcons“ („Sokoly za slobodu Kurdistanu“), alias „Kurdistan Freedom Hawks“ („Jastraby za slobodu Kurdistanu“)]. |
| --- | --- |

25.

„Teyrbazen Azadiya Kurdistan“ – „TAK“ [alias „Kurdistan Freedom Falcons“ („Sokoly za slobodu Kurdistanu“), alias „Kurdistan Freedom Hawks“ („Jastraby za slobodu Kurdistanu“)].

---

| 23.7.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 217/5 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 217/5

---

NARIADENIE RADY (EÚ) č. 791/2014

z 22. júla 2014,

ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 1210/2003 o niektorých osobitných obmedzeniach hospodárskych a finančných vzťahov s Irakom

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 215,

so zreteľom na spoločnú pozíciu Rady 2003/495/SZBP zo 7. júla 2003 o Iraku a o zrušení spoločných pozícií 96/741/SZBP a 2002/599/SZBP (1),

so zreteľom na spoločný návrh vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a Európskej komisie,

keďže:

| (1) | Nariadením Rady (ES) č. 1210/2003 (2) sa ukladajú reštriktívne opatrenia voči Iraku v súlade so spoločnou pozíciou 2003/495/SZBP a s rezolúciou Bezpečnostnej rady OSN 1483 (2003). |
| --- | --- |

(1)

Nariadením Rady (ES) č. 1210/2003 (2) sa ukladajú reštriktívne opatrenia voči Iraku v súlade so spoločnou pozíciou 2003/495/SZBP a s rezolúciou Bezpečnostnej rady OSN 1483 (2003).

| (2) | Odseky 3 a 4 článku 4 nariadenia (ES) č. 1210/2003 stanovujúce, že žiadne finančné prostriedky alebo hospodárske zdroje sa nesmú poskytnúť priamo alebo nepriamo, alebo v prospech fyzickej alebo právnickej osoby, orgánu alebo subjektu uvedeného v prílohe IV k uvedenému nariadeniu, aby umožnili tejto osobe, orgánu alebo subjektu získať finančné prostriedky, tovar alebo služby, by sa mali zlúčiť. |
| --- | --- |

(2)

Odseky 3 a 4 článku 4 nariadenia (ES) č. 1210/2003 stanovujúce, že žiadne finančné prostriedky alebo hospodárske zdroje sa nesmú poskytnúť priamo alebo nepriamo, alebo v prospech fyzickej alebo právnickej osoby, orgánu alebo subjektu uvedeného v prílohe IV k uvedenému nariadeniu, aby umožnili tejto osobe, orgánu alebo subjektu získať finančné prostriedky, tovar alebo služby, by sa mali zlúčiť.

| (3) | Rada 22. júla 2014 prijala rozhodnutie 2014/484/SZBP (3), ktorým sa zakazuje dať k dispozícii finančné prostriedky alebo hospodárske zdroje, priamo alebo nepriamo, v prospech osôb a subjektov uvedených v zozname. Stanovené sú osobitné výnimky, najmä v prípade finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov, ktoré sú: a) nevyhnutné na uspokojenie základných potrieb, b) určené výlučne na úhradu primeraných honorárov a náhradu výdavkov, ktoré vznikli v súvislosti s poskytovaním právnych služieb, c) určené výlučne na úhradu poplatkov alebo náhradu nákladov na služby spojené s vedením alebo správou zmrazených finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov alebo d) potrebné na mimoriadne výdavky. |
| --- | --- |

(3)

Rada 22. júla 2014 prijala rozhodnutie 2014/484/SZBP (3), ktorým sa zakazuje dať k dispozícii finančné prostriedky alebo hospodárske zdroje, priamo alebo nepriamo, v prospech osôb a subjektov uvedených v zozname. Stanovené sú osobitné výnimky, najmä v prípade finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov, ktoré sú: a) nevyhnutné na uspokojenie základných potrieb, b) určené výlučne na úhradu primeraných honorárov a náhradu výdavkov, ktoré vznikli v súvislosti s poskytovaním právnych služieb, c) určené výlučne na úhradu poplatkov alebo náhradu nákladov na služby spojené s vedením alebo správou zmrazených finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov alebo d) potrebné na mimoriadne výdavky.

| (4) | Takisto je vhodné aktualizovať nariadenie (ES) č. 1210/2003 najnovšími informáciami poskytnutými členskými štátmi, pokiaľ ide o identifikáciu príslušných orgánov. |
| --- | --- |

(4)

Takisto je vhodné aktualizovať nariadenie (ES) č. 1210/2003 najnovšími informáciami poskytnutými členskými štátmi, pokiaľ ide o identifikáciu príslušných orgánov.

| (5) | Nariadenie (ES) č. 1210/2003 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť, |
| --- | --- |

(5)

Nariadenie (ES) č. 1210/2003 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Nariadenie (ES) č. 1210/2003 sa mení takto:

| 1. | Článok 4 sa mení takto:






  a) | Odsek 3 sa nahrádza takto:
  „3.   Fyzickým alebo právnickým osobám, orgánom alebo subjektom uvedeným v prílohe IV sa priamo ani nepriamo a ani v ich prospech nedajú k dispozícii žiadne finančné prostriedky alebo hospodárske zdroje.“ |
| --- | --- | --- |

1.

Článok 4 sa mení takto:

a)

Odsek 3 sa nahrádza takto:

„3.   Fyzickým alebo právnickým osobám, orgánom alebo subjektom uvedeným v prílohe IV sa priamo ani nepriamo a ani v ich prospech nedajú k dispozícii žiadne finančné prostriedky alebo hospodárske zdroje.“

| b) | Odsek 4 sa vypúšťa. |
| --- | --- |

b)

Odsek 4 sa vypúšťa.

| 2. | Článok 4a sa nahrádza takto:
  „Článok 4a
  Zákazom uvedeným v článku 4 ods. 3 nevzniká dotknutým fyzickým alebo právnickým osobám ani dotknutým subjektom zodpovednosť žiadneho druhu, ak nevedeli a nemali žiadny rozumný dôvod predpokladať, že svojím konaním porušujú tento zákaz.“ |
| --- | --- |

2.

Článok 4a sa nahrádza takto:

„Článok 4a

Zákazom uvedeným v článku 4 ods. 3 nevzniká dotknutým fyzickým alebo právnickým osobám ani dotknutým subjektom zodpovednosť žiadneho druhu, ak nevedeli a nemali žiadny rozumný dôvod predpokladať, že svojím konaním porušujú tento zákaz.“

| 3. | Článok 5 sa nahrádza takto:
  „Článok 5
  1.   Článok 4 nebráni pripisovaniu platieb na zmrazené účty finančnými alebo úverovými inštitúciami, ktoré prijmú finančné prostriedky prevedené tretími stranami na účet osoby, subjektu alebo orgánu uvedeného v zozname pod podmienkou, že každé takéto pripísanie na účet sa tiež zmrazí. Finančná alebo úverová inštitúcia bezodkladne informuje príslušné orgány o takýchto transakciách.
  2.   Odchylne od článku 4 ods. 3 môžu príslušné orgány uvedené na webových stránkach v prílohe V povoliť uvoľnenie určitých zmrazených finančných prostriedkov alebo hospodárskych zdrojov, alebo sprístupnenie určitých finančných prostriedkov alebo hospodárskych zdrojov za podmienok, ktoré považujú za vhodné, potom, ako určia, že dané finančné prostriedky alebo hospodárske zdroje sú:






  a) | nevyhnutné na uspokojenie základných potrieb fyzických alebo právnických osôb, subjektov alebo orgánov uvedených v prílohe IV a nezaopatrených rodinných príslušníkov týchto fyzických osôb vrátane platieb za potraviny, nájom alebo hypotéku, lieky a lekárske ošetrenie, úhrady daní, poistného a poplatkov za verejnoprospešné služby; |
| --- | --- | --- |

3.

Článok 5 sa nahrádza takto:

„Článok 5

1.   Článok 4 nebráni pripisovaniu platieb na zmrazené účty finančnými alebo úverovými inštitúciami, ktoré prijmú finančné prostriedky prevedené tretími stranami na účet osoby, subjektu alebo orgánu uvedeného v zozname pod podmienkou, že každé takéto pripísanie na účet sa tiež zmrazí. Finančná alebo úverová inštitúcia bezodkladne informuje príslušné orgány o takýchto transakciách.

2.   Odchylne od článku 4 ods. 3 môžu príslušné orgány uvedené na webových stránkach v prílohe V povoliť uvoľnenie určitých zmrazených finančných prostriedkov alebo hospodárskych zdrojov, alebo sprístupnenie určitých finančných prostriedkov alebo hospodárskych zdrojov za podmienok, ktoré považujú za vhodné, potom, ako určia, že dané finančné prostriedky alebo hospodárske zdroje sú:

a)

nevyhnutné na uspokojenie základných potrieb fyzických alebo právnických osôb, subjektov alebo orgánov uvedených v prílohe IV a nezaopatrených rodinných príslušníkov týchto fyzických osôb vrátane platieb za potraviny, nájom alebo hypotéku, lieky a lekárske ošetrenie, úhrady daní, poistného a poplatkov za verejnoprospešné služby;

| b) | určené výlučne na úhradu primeraných honorárov a náhradu výdavkov, ktoré vznikli v súvislosti s poskytovaním právnych služieb; |
| --- | --- |

b)

určené výlučne na úhradu primeraných honorárov a náhradu výdavkov, ktoré vznikli v súvislosti s poskytovaním právnych služieb;

| c) | určené výlučne na úhradu poplatkov alebo náhradu nákladov na služby spojené s bežným vedením alebo správou zmrazených finančných prostriedkov alebo hospodárskych zdrojov alebo |
| --- | --- |

c)

určené výlučne na úhradu poplatkov alebo náhradu nákladov na služby spojené s bežným vedením alebo správou zmrazených finančných prostriedkov alebo hospodárskych zdrojov alebo

| d) | potrebné na mimoriadne výdavky pod podmienkou, že relevantný príslušný orgán oznámil príslušným orgánom ostatných členských štátov a Komisii aspoň dva týždne pred udelením povolenia dôvody, na základe ktorých sa domnieva, že by osobitné povolenie malo byť udelené. |
| --- | --- |

d)

potrebné na mimoriadne výdavky pod podmienkou, že relevantný príslušný orgán oznámil príslušným orgánom ostatných členských štátov a Komisii aspoň dva týždne pred udelením povolenia dôvody, na základe ktorých sa domnieva, že by osobitné povolenie malo byť udelené.

3.   Dotknuté členské štáty informujú ostatné členské štáty a Komisiu o každom povolení udelenom podľa tohto článku.“

| 4. | Príloha V sa nahrádza textom uvedeným v prílohe k tomuto nariadeniu. |
| --- | --- |

4.

Príloha V sa nahrádza textom uvedeným v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 22. júla 2014

Za Radu

predsedníčka

C. ASHTON

---

(1)  Ú. v. EÚ L 169, 8.7.2003, s. 72.

1

(2)  Nariadenie Rady (ES) č. 1210/2003 zo 7. júla 2003 o niektorých osobitných obmedzeniach hospodárskych a finančných vzťahov s Irakom, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 2465/96 (Ú. v. EÚ L 169, 8.7.2003, s. 6).

2

(3)  Rozhodnutie Rady 2014/484/SZBP z 22. júla 2014, ktorým sa mení spoločná pozícia 2003/495/SZBP o Iraku (pozri stranu 38 tohto úradného vestníka).

3

---

PRÍLOHA

„PRÍLOHA V

Webové stránky s informáciami o príslušných orgánoch uvedených v článkoch 5, 6, 7 a 8 a adresa na zasielanie oznámení Európskej komisii

A.   Príslušné orgány členských štátov:

BELGICKO

http://www.diplomatie.be/eusanctions

BULHARSKO

http://www.mfa.bg/en/pages/135/index.html

ČESKÁ REPUBLIKA

http://www.mfcr.cz/mezinarodnisankce

DÁNSKO

http://um.dk/da/politik-og-diplomati/retsorden/sanktioner/

NEMECKO

http://www.bmwi.de/DE/Themen/Aussenwirtschaft/aussenwirtschaftsrecht,did=404888.html

ESTÓNSKO

http://www.vm.ee/est/kat_622/

ÍRSKO

http://www.dfa.ie/home/index.aspx?id =28519

GRÉCKO

http://www.mfa.gr/en/foreign-policy/global-issues/international-sanctions.html

ŠPANIELSKO

http://www.exteriores.gob.es/Portal/es/PoliticaExteriorCooperacion/GlobalizacionOportunidadesRiesgos/Documents/ORGANISMOS%20COMPETENTES%20SANCIONES%20INTERNACIONALES.pdf

FRANCÚZSKO

http://www.diplomatie.gouv.fr/autorites-sanctions/

CHORVÁTSKO

http://www.mvep.hr/sankcije

TALIANSKO

http://www.esteri.it/MAE/IT/Politica_Europea/Misure_Deroghe/

CYPRUS

http://www.mfa.gov.cy/sanctions

LOTYŠSKO

http://www.mfa.gov.lv/en/security/4539

LITVA

http://www.urm.lt/sanctions

LUXEMBURSKO

http://www.mae.lu/sanctions

MAĎARSKO

http://en.nav.gov.hu/criminal_branch_of_NTCA/restrictive_measures/European_Unions_consolidated_sanctions_list

ΜΑLTA

https://www.gov.mt/en/Government/Government%20of%20Malta/Ministries%20and%20Entities/Officially%20Appointed%20Bodies/Pages/Boards/Sanctions-Monitoring-Board-.aspx

HOLANDSKO

www.rijksoverheid.nl/onderwerpen/internationale-vrede-en-veiligheid/sancties

RAKÚSKO

http://www.bmeia.gv.at/view.php3?f_id =12750&LNG = en&version=

POĽSKO

http://www.msz.gov.pl

PORTUGALSKO

http://www.portugal.gov.pt/pt/os-ministerios/ministerio-dos-negocios-estrangeiros/quero-saber-mais/sobre-o-ministerio/medidas-restritivas/medidas-restritivas.aspx

RUMUNSKO

http://www.mae.ro/node/1548

SLOVINSKO

http://www.mzz.gov.si/si/zunanja_politika_in_mednarodno_pravo/zunanja_politika/mednarodna_varnost/omejevalni_ukrepi/

SLOVENSKO

http://www.mzv.sk/sk/europske_zalezitosti/europske_politiky-sankcie_eu

FÍNSKO

http://formin.finland.fi/kvyhteistyo/pakotteet

ŠVÉDSKO

http://www.ud.se/sanktioner

SPOJENÉ KRÁĽOVSTVO

https://www.gov.uk/sanctions-embargoes-and-restrictions

B.   Adresa na zasielanie oznámení Európskej komisii:

| European Commission |
| --- |
| Service for Foreign Policy Instruments (FPI) |
| EEAS 02/309 |
| 1049 Brusel |
| Belgicko |
| E-mail: relex-sanctions@ec.europa.eu“. |

European Commission

Service for Foreign Policy Instruments (FPI)

EEAS 02/309

1049 Brusel

Belgicko

E-mail: relex-sanctions@ec.europa.eu“.

---

| 23.7.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 217/9 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 217/9

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE RADY (EÚ) č. 792/2014

z 22. júla 2014,

ktorým sa vykonáva článok 16 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 204/2011 o reštriktívnych opatreniach s ohľadom na situáciu v Líbyi

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ) č. 204/2011 z 2. marca 2011 o reštriktívnych opatreniach s ohľadom na situáciu v Líbyi (1), a najmä na jeho článok 16 ods. 2,

keďže:

| (1) | Rada 2. marca 2011 prijala nariadenie (EÚ) č. 204/2011. |
| --- | --- |

(1)

Rada 2. marca 2011 prijala nariadenie (EÚ) č. 204/2011.

| (2) | Rada zastáva názor, že už neexistujú dôvody na ponechanie jednej osoby na zozname, ktorý je uvedený v prílohe III k nariadeniu (EÚ) č. 204/2011. |
| --- | --- |

(2)

Rada zastáva názor, že už neexistujú dôvody na ponechanie jednej osoby na zozname, ktorý je uvedený v prílohe III k nariadeniu (EÚ) č. 204/2011.

| (3) | Nariadenie (EÚ) č. 204/2011 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť, |
| --- | --- |

(3)

Nariadenie (EÚ) č. 204/2011 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Záznam o nasledovnej osobe sa vypúšťa zo zoznamu v prílohe III k nariadeniu (EÚ) č. 204/2011:

| 23. | ZIDANE, Mohamad Ali. |
| --- | --- |

23.

ZIDANE, Mohamad Ali.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 22. júla 2014

Za Radu

predsedníčka

C. ASHTON

---

(1)  Ú. v. EÚ L 58, 3.3.2011, s. 1.

1

---

| 23.7.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 217/10 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 217/10

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE RADY (EÚ) č. 793/2014

z 22. júla 2014,

ktorým sa vykonáva nariadenie (EÚ) č. 36/2012 o reštriktívnych opatreniach s ohľadom na situáciu v Sýrii

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ) č. 36/2012 z 18. januára 2012 o reštriktívnych opatreniach s ohľadom na situáciu v Sýrii, ktorým sa zrušuje nariadenie (EÚ) č. 442/2011 (1), a najmä na jeho článok 32 ods. 1,

keďže:

| (1) | Rada 18. januára 2012 prijala nariadenie (EÚ) č. 36/2012. |
| --- | --- |

(1)

Rada 18. januára 2012 prijala nariadenie (EÚ) č. 36/2012.

| (2) | Vzhľadom na vážnosť situácie by sa do zoznamu osôb a subjektov, na ktoré sa vzťahujú reštriktívne opatrenia, uvedeného v prílohe II k nariadeniu (EÚ) č. 36/2012 mali doplniť tri osoby a deväť subjektov. |
| --- | --- |

(2)

Vzhľadom na vážnosť situácie by sa do zoznamu osôb a subjektov, na ktoré sa vzťahujú reštriktívne opatrenia, uvedeného v prílohe II k nariadeniu (EÚ) č. 36/2012 mali doplniť tri osoby a deväť subjektov.

| (3) | Príloha II k nariadeniu (EÚ) č. 36/2012 by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť, |
| --- | --- |

(3)

Príloha II k nariadeniu (EÚ) č. 36/2012 by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Do zoznamu uvedeného v prílohe II k nariadeniu (EÚ) č. 36/2012 sa dopĺňajú osoby a subjekty uvedené v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 22. júla 2014

Za Radu

predsedníčka

C. ASHTON

---

(1)  Ú. v. EÚ L 16, 19.1.2012, s. 1.

1

---

PRÍLOHA

Zoznam osôb a subjektov podľa článku 1

A.   Osoby

| | Meno | Identifikačné údaje | Dôvody | Dátum zaradenia na zoznam |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 180. | Hashim Anwar al-Aqqad alias Hashem Aqqad, Hashem Akkad, Hashim Akkad | rok narodenia: 1961
  Mohagirine, Sýria | Popredný podnikateľ, stojí v čele skupiny spoločnosti Akkad Group, ktorá podniká vo viacerých sektoroch sýrskeho hospodárstva, vrátane odvetvia ropy a plynu. Poskytuje sýrskemu režimu podporu a má z neho prospech. | 23.7.2014 |
| 181. | Plukovník Suhayl Hasan alias plukovník Suhayl al-Hasan, „al-Nimir“/„The Tiger“, Sohail Hassan, Sohail al-Hassan, Suhail Hassan, Lieutenant plukovník Suhayl Hassan, brigádny generál Suhayl Hasan | | Vojenský veliteľ sýrskeho režimu zodpovedný za násilnú represiu voči civilnému obyvateľstvu; podporuje režim. | 23.7.2014 |
| 182. | Amr Armanazi alias Amr Muhammad Najib Al-Armanazi, Amr Najib Armanazi, Amrou Al-Armanazy | dátum narodenia: 7. február 1944 | Generálny riaditeľ Sýrskeho centra pre vedecké štúdie a výskum (Syrian Scientific Studies and Research Centre – SSRC), zodpovedný za poskytovanie podpory sýrskej armáde pri získavaní vybavenia používaného priamo na sledovanie demonštrantov a represie voči nim.
  Zodpovedný za násilnú represiu voči civilnému obyvateľstvu; podporuje režim. | 23.7.2014 |

Meno

Identifikačné údaje

Dôvody

Dátum zaradenia na zoznam

180.

Hashim Anwar al-Aqqad alias Hashem Aqqad, Hashem Akkad, Hashim Akkad

rok narodenia: 1961

Mohagirine, Sýria

Popredný podnikateľ, stojí v čele skupiny spoločnosti Akkad Group, ktorá podniká vo viacerých sektoroch sýrskeho hospodárstva, vrátane odvetvia ropy a plynu. Poskytuje sýrskemu režimu podporu a má z neho prospech.

23.7.2014

181.

Plukovník Suhayl Hasan alias plukovník Suhayl al-Hasan, „al-Nimir“/„The Tiger“, Sohail Hassan, Sohail al-Hassan, Suhail Hassan, Lieutenant plukovník Suhayl Hassan, brigádny generál Suhayl Hasan

Vojenský veliteľ sýrskeho režimu zodpovedný za násilnú represiu voči civilnému obyvateľstvu; podporuje režim.

23.7.2014

182.

Amr Armanazi alias Amr Muhammad Najib Al-Armanazi, Amr Najib Armanazi, Amrou Al-Armanazy

dátum narodenia: 7. február 1944

Generálny riaditeľ Sýrskeho centra pre vedecké štúdie a výskum (Syrian Scientific Studies and Research Centre – SSRC), zodpovedný za poskytovanie podpory sýrskej armáde pri získavaní vybavenia používaného priamo na sledovanie demonštrantov a represie voči nim.

Zodpovedný za násilnú represiu voči civilnému obyvateľstvu; podporuje režim.

23.7.2014

B.   Subjekty

| | Meno | Identifikačné údaje | Dôvody | Dátum zaradenia na zoznam |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 54. | Oceans Petroleum Trading. alias Overseas Petroleum Tradeing (SAL), Overseas Petroleum Company | Dunant Street, Snoubra Sector, Beirut, Lebanon | Podporuje sýrsky režim a má z neho prospech organizáciou utajených zásielok ropy pre sýrsky režim. | 23.7.2014 |
| 55. | Tri Oceans Trading | 35b Saray El Maadi Tower, Corniche El Nile, Cairo, Egypt, Postal Code 11431 P.O. Box: 1313 Maadi | Podporuje sýrsky režim a má z neho prospech organizáciou utajených zásielok ropy pre sýrsky režim. | 23.7.2014 |
| 56. | The Baniyas Refinery Company alias Banias, Banyas | Banias Refinery Building, 26 Latkia Main Road, Tartous, P.O. Box 26, Syria | Dcérska spoločnosť General Corporation for Refining and Distribution of Petroleum Products (GCRDPP), sekcia ministerstva pre ropný priemysel a nerastné zdroje. Ako taká poskytuje sýrskemu režimu finančnú podporu. | 23.7.2014 |
| 57. | The Homs Refinery Company. alias Hims, General Company for Homs Refinery | General Company for Homs Refinery Building, 352 Tripoli Street, Homs, P.O. Box 352, Syria | Dcérska spoločnosť General Corporation for Refining and Distribution of Petroleum Products (GCRDPP), sekcia ministerstva pre ropný priemysel a nerastné zdroje. Ako taká poskytuje sýrskemu režimu finančnú podporu. | 23.7.2014 |
| 58. | Army Supply Bureau | PO Box 3361, Damascus | Subjekt zapojený do obstarávania vojenského vybavenia na účely podpory režimu a ako taký zodpovedný za násilnú represiu voči civilnému obyvateľstvu v Sýrii. Pobočka sýrskeho ministerstva obrany. | 23.7.2014 |
| 59. | Industrial Establishment of Defence. alias Industrial Establishment of Defense (IED), Industrial Establishment for Defence, Defence Factories Establishment, Establissements Industriels de la Defense (EID), Establissement Industrial de la Defence (ETINDE), Coefficient Defense Foundation | Al Thawraa Street, P.O. Box 2330 Damascas alebo Al-Hameh, Damascas Countryside, P.O. Box 2230 | Subjekt zapojený do obstarávania vojenského vybavenia na účely podpory režimu a ako taký zodpovedný za násilnú represiu voči civilnému obyvateľstvu v Sýrii. Pobočka sýrskeho ministerstva obrany. | 23.7.2014 |
| 60. | Higher Institute for Applied Sciences and Technology (HISAT) | P.O. Box 31983, Barzeh | Inštitút pridružený k Sýrskemu centru pre vedecké štúdie a výskum (Syrian Scientific Studies and Research Centre – SSRC), ktoré je už zaradené na zoznam, a jeho dcérska spoločnosť. Poskytuje odbornú prípravu a podporu SSRC a je preto zodpovedný za násilnú represiu voči civilnému obyvateľstvu. | 23.7.2014 |
| 61. | National Standards & Calibration Laboratory (NSCL) | P.O. Box 4470 Damascus | Inštitúcia pridružená k Sýrskemu centru pre vedecké štúdie a výskum (Syrian Scientific Studies and Research Centre – SSRC), ktoré je už zaradené na zoznam, a jeho dcérska spoločnosť. Poskytuje odbornú prípravu a podporu centru SSRC a je preto zodpovedná za násilnú represiu voči civilnému obyvateľstvu. | 23.7.2014 |
| 62. | El Jazireh alias Al Jazerra | Shaheen Building, 2nd floor, Sami el Solh, Beyrouth; sector of hydrocarbons | Subjekt vlastnený alebo kontrolovaný Aymanom Jaberom, ktorý je spojený s osobou zaradenou na zoznam. | 23.7.2014 |

Meno

Identifikačné údaje

Dôvody

Dátum zaradenia na zoznam

54.

Oceans Petroleum Trading. alias Overseas Petroleum Tradeing (SAL), Overseas Petroleum Company

Dunant Street, Snoubra Sector, Beirut, Lebanon

Podporuje sýrsky režim a má z neho prospech organizáciou utajených zásielok ropy pre sýrsky režim.

23.7.2014

55.

Tri Oceans Trading

35b Saray El Maadi Tower, Corniche El Nile, Cairo, Egypt, Postal Code 11431 P.O. Box: 1313 Maadi

Podporuje sýrsky režim a má z neho prospech organizáciou utajených zásielok ropy pre sýrsky režim.

23.7.2014

56.

The Baniyas Refinery Company alias Banias, Banyas

Banias Refinery Building, 26 Latkia Main Road, Tartous, P.O. Box 26, Syria

Dcérska spoločnosť General Corporation for Refining and Distribution of Petroleum Products (GCRDPP), sekcia ministerstva pre ropný priemysel a nerastné zdroje. Ako taká poskytuje sýrskemu režimu finančnú podporu.

23.7.2014

57.

The Homs Refinery Company. alias Hims, General Company for Homs Refinery

General Company for Homs Refinery Building, 352 Tripoli Street, Homs, P.O. Box 352, Syria

Dcérska spoločnosť General Corporation for Refining and Distribution of Petroleum Products (GCRDPP), sekcia ministerstva pre ropný priemysel a nerastné zdroje. Ako taká poskytuje sýrskemu režimu finančnú podporu.

23.7.2014

58.

Army Supply Bureau

PO Box 3361, Damascus

Subjekt zapojený do obstarávania vojenského vybavenia na účely podpory režimu a ako taký zodpovedný za násilnú represiu voči civilnému obyvateľstvu v Sýrii. Pobočka sýrskeho ministerstva obrany.

23.7.2014

59.

Industrial Establishment of Defence. alias Industrial Establishment of Defense (IED), Industrial Establishment for Defence, Defence Factories Establishment, Establissements Industriels de la Defense (EID), Establissement Industrial de la Defence (ETINDE), Coefficient Defense Foundation

Al Thawraa Street, P.O. Box 2330 Damascas alebo Al-Hameh, Damascas Countryside, P.O. Box 2230

Subjekt zapojený do obstarávania vojenského vybavenia na účely podpory režimu a ako taký zodpovedný za násilnú represiu voči civilnému obyvateľstvu v Sýrii. Pobočka sýrskeho ministerstva obrany.

23.7.2014

60.

Higher Institute for Applied Sciences and Technology (HISAT)

P.O. Box 31983, Barzeh

Inštitút pridružený k Sýrskemu centru pre vedecké štúdie a výskum (Syrian Scientific Studies and Research Centre – SSRC), ktoré je už zaradené na zoznam, a jeho dcérska spoločnosť. Poskytuje odbornú prípravu a podporu SSRC a je preto zodpovedný za násilnú represiu voči civilnému obyvateľstvu.

23.7.2014

61.

National Standards & Calibration Laboratory (NSCL)

P.O. Box 4470 Damascus

Inštitúcia pridružená k Sýrskemu centru pre vedecké štúdie a výskum (Syrian Scientific Studies and Research Centre – SSRC), ktoré je už zaradené na zoznam, a jeho dcérska spoločnosť. Poskytuje odbornú prípravu a podporu centru SSRC a je preto zodpovedná za násilnú represiu voči civilnému obyvateľstvu.

23.7.2014

62.

El Jazireh alias Al Jazerra

Shaheen Building, 2nd floor, Sami el Solh, Beyrouth; sector of hydrocarbons

Subjekt vlastnený alebo kontrolovaný Aymanom Jaberom, ktorý je spojený s osobou zaradenou na zoznam.

23.7.2014

---

| 23.7.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 217/13 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 217/13

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 794/2014

z 22. júla 2014,

ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1),

so zreteľom na vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 543/2011 zo 7. júna 2011, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o sektory ovocia a zeleniny a spracovaného ovocia a zeleniny (2), a najmä na jeho článok 136 ods. 1,

keďže:

| (1) | Vykonávacím nariadením (EÚ) č. 543/2011 sa v súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanovuje paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XVI k uvedenému nariadeniu. |
| --- | --- |

(1)

Vykonávacím nariadením (EÚ) č. 543/2011 sa v súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanovuje paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XVI k uvedenému nariadeniu.

| (2) | Paušálne dovozné hodnoty sa vypočítajú každý pracovný deň v súlade s článkom 136 ods. 1 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011, pričom sa zohľadnia premenlivé každodenné údaje. Toto nariadenie by preto malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie, |
| --- | --- |

(2)

Paušálne dovozné hodnoty sa vypočítajú každý pracovný deň v súlade s článkom 136 ods. 1 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011, pričom sa zohľadnia premenlivé každodenné údaje. Toto nariadenie by preto malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Paušálne dovozné hodnoty uvedené v článku 136 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011 sú stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 22. júla 2014

Za Komisiu

v mene predsedu

Jerzy PLEWA

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PRÍLOHA

Paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

| (EUR/100kg) |
| --- |
| Číselný znak KN | Kód tretej krajiny (1) | Paušálna dovozná hodnota |
| 0702 00 00 | MK | 59,9 |
| TR | 57,9 |
| XS | 56,8 |
| ZZ | 58,2 |
| 0707 00 05 | MK | 27,7 |
| TR | 79,1 |
| ZZ | 53,4 |
| 0709 93 10 | TR | 92,4 |
| ZZ | 92,4 |
| 0805 50 10 | AR | 113,7 |
| BO | 100,6 |
| CL | 116,3 |
| EG | 75,0 |
| NZ | 145,2 |
| TR | 74,0 |
| UY | 124,4 |
| ZA | 122,2 |
| ZZ | 108,9 |
| 0806 10 10 | BR | 145,7 |
| CL | 45,2 |
| EG | 145,4 |
| TR | 80,5 |
| ZZ | 104,2 |
| 0808 10 80 | AR | 204,8 |
| BR | 126,0 |
| CL | 110,3 |
| NZ | 129,2 |
| PE | 57,3 |
| US | 145,0 |
| ZA | 136,7 |
| ZZ | 129,9 |
| 0808 30 90 | AR | 181,2 |
| CL | 91,6 |
| NZ | 97,5 |
| ZA | 109,5 |
| ZZ | 120,0 |
| 0809 10 00 | MK | 86,8 |
| TR | 231,6 |
| XS | 80,5 |
| ZZ | 133,0 |
| 0809 29 00 | TR | 348,5 |
| US | 563,9 |
| ZZ | 456,2 |
| 0809 30 | MK | 75,2 |
| TR | 142,2 |
| ZZ | 108,7 |
| 0809 40 05 | BA | 53,1 |
| MK | 53,5 |
| ZZ | 53,3 |

(EUR/100kg)

Číselný znak KN

Kód tretej krajiny (1)

Paušálna dovozná hodnota

0702 00 00

MK

59,9

TR

57,9

XS

56,8

ZZ

58,2

0707 00 05

MK

27,7

TR

79,1

ZZ

53,4

0709 93 10

TR

92,4

ZZ

92,4

0805 50 10

AR

113,7

BO

100,6

CL

116,3

EG

75,0

NZ

145,2

TR

74,0

UY

124,4

ZA

122,2

ZZ

108,9

0806 10 10

BR

145,7

CL

45,2

EG

145,4

TR

80,5

ZZ

104,2

0808 10 80

AR

204,8

BR

126,0

CL

110,3

NZ

129,2

PE

57,3

US

145,0

ZA

136,7

ZZ

129,9

0808 30 90

AR

181,2

CL

91,6

NZ

97,5

ZA

109,5

ZZ

120,0

0809 10 00

MK

86,8

TR

231,6

XS

80,5

ZZ

133,0

0809 29 00

TR

348,5

US

563,9

ZZ

456,2

0809 30

MK

75,2

TR

142,2

ZZ

108,7

0809 40 05

BA

53,1

MK

53,5

ZZ

53,3

---

(1)  Nomenklatúra krajín stanovená nariadením Komisie (ES) č. 1833/2006 (Ú. v. EÚ L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „iného pôvodu“.

---

| 23.7.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 217/16 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 217/16

---

NARIADENIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY (EÚ) č. 795/2014

z 3. júla 2014

o požiadavkách v oblasti dohľadu nad systémovo dôležitými platobnými systémami

(ECB/2014/28)

RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 127 ods. 2,

so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 3.1, článok 22 a článok 34.1 prvú zarážku,

keďže:

| (1) | Článok 127 ods. 2 štvrtá zarážka zmluvy a článok 3.1 štvrtá zarážka Štatútu Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky (ďalej len „štatút ESCB“) splnomocňujú Eurosystém, aby podporoval plynulú prevádzku platobných systémov. |
| --- | --- |

(1)

Článok 127 ods. 2 štvrtá zarážka zmluvy a článok 3.1 štvrtá zarážka Štatútu Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky (ďalej len „štatút ESCB“) splnomocňujú Eurosystém, aby podporoval plynulú prevádzku platobných systémov.

| (2) | Eurosystém podporuje plynulú prevádzku platobných systémov okrem iného výkonom dohľadu. |
| --- | --- |

(2)

Eurosystém podporuje plynulú prevádzku platobných systémov okrem iného výkonom dohľadu.

| (3) | V januári 2001 Eurosystém prevzal Core Principles for Systemically Important Payment Systems (Základné zásady pre systémovo dôležité platobné systémy) vypracované výborom pre platobné systémy a systémy zúčtovania (Committee on Payment and Settlement Systems – CPSS) Banky pre medzinárodné zúčtovanie ako svoje minimálne požiadavky pre systémovo dôležité platobné systémy (SDPS) (1). |
| --- | --- |

(3)

V januári 2001 Eurosystém prevzal Core Principles for Systemically Important Payment Systems (Základné zásady pre systémovo dôležité platobné systémy) vypracované výborom pre platobné systémy a systémy zúčtovania (Committee on Payment and Settlement Systems – CPSS) Banky pre medzinárodné zúčtovanie ako svoje minimálne požiadavky pre systémovo dôležité platobné systémy (SDPS) (1).

| (4) | V apríli 2012 boli Core Principles for Systemically Important Payment Systems nahradené dokumentom Principles for financial market infrastructures (Zásady pre infraštruktúry finančného trhu)  (2)vypracovanýmvýborom pre platobné systémy a systémy zúčtovania a Medzinárodnou organizáciou komisií pre cenné papiere (International Organization of Securities Commission – IOSCO), ktorým sa harmonizujú a posilňujú existujúce medzinárodné normy v oblasti dohľadu okrem iného pre SDPS. |
| --- | --- |

(4)

V apríli 2012 boli Core Principles for Systemically Important Payment Systems nahradené dokumentom Principles for financial market infrastructures (Zásady pre infraštruktúry finančného trhu)  (2)vypracovanýmvýborom pre platobné systémy a systémy zúčtovania a Medzinárodnou organizáciou komisií pre cenné papiere (International Organization of Securities Commission – IOSCO), ktorým sa harmonizujú a posilňujú existujúce medzinárodné normy v oblasti dohľadu okrem iného pre SDPS.

| (5) | Podľa zásad pre infraštruktúry finančného trhu CPSS a IOSCO (ďalej len „zásady CPSS-IOSCO“) sú SDPS potenciálnym zdrojom systémových rizík, ak nie sú dostatočne chránené proti rizikám, ktoré im hrozia, a preto by mali podliehať účinnému dohľadu v súlade s jednoznačne vymedzenými kritériami prístupnými verejnosti. Príslušné orgány by okrem toho mali mať dostatočné právomoci a zdroje na to, aby plnili svoje úlohy vrátane ukladania opatrení na nápravu. CPSS a IOSCO odporúčajú, aby sa tieto zásady implementovali v medziach vnútroštátnych právnych a regulačných rámcov v čo najväčšom rozsahu. |
| --- | --- |

(5)

Podľa zásad pre infraštruktúry finančného trhu CPSS a IOSCO (ďalej len „zásady CPSS-IOSCO“) sú SDPS potenciálnym zdrojom systémových rizík, ak nie sú dostatočne chránené proti rizikám, ktoré im hrozia, a preto by mali podliehať účinnému dohľadu v súlade s jednoznačne vymedzenými kritériami prístupnými verejnosti. Príslušné orgány by okrem toho mali mať dostatočné právomoci a zdroje na to, aby plnili svoje úlohy vrátane ukladania opatrení na nápravu. CPSS a IOSCO odporúčajú, aby sa tieto zásady implementovali v medziach vnútroštátnych právnych a regulačných rámcov v čo najväčšom rozsahu.

| (6) | Z uvedeného dôvodu a s cieľom zabezpečiť výkonnosť a spoľahlivosť SDPS sa Európska centrálna banka (ECB) rozhodla implementovať zásady CPSS-IOSCO vo forme nariadenia. Od orgánov iných štátov sa tiež očakáva, že zavedú zásady CPSS-IOSCO do svojich právnych a regulačných rámcov a budú ich uplatňovať, a to v čo najväčšom rozsahu v medziach týchto rámcov. |
| --- | --- |

(6)

Z uvedeného dôvodu a s cieľom zabezpečiť výkonnosť a spoľahlivosť SDPS sa Európska centrálna banka (ECB) rozhodla implementovať zásady CPSS-IOSCO vo forme nariadenia. Od orgánov iných štátov sa tiež očakáva, že zavedú zásady CPSS-IOSCO do svojich právnych a regulačných rámcov a budú ich uplatňovať, a to v čo najväčšom rozsahu v medziach týchto rámcov.

| (7) | Toto nariadenie sa vzťahuje na SDPS vrátane systémovo dôležitých platobných systémov pre veľké platby, ako aj systémovo dôležitých retailových platobných systémov. Uplatňuje sa na platobné systémy prevádzkované centrálnymi bankami, ako aj súkromnými prevádzkovateľmi. V zásadách CPSS-IOSCO sa uznáva, že sa vo výnimočných prípadoch uplatňujú rozdielne na platobné systémy prevádzkované centrálnymi bankami, a to z dôvodu požiadaviek ustanovených príslušnom zákone, inom právnom predpise alebo z dôvodu uplatňovaného prístupu. Ciele, povinnosti a inštitucionálne zriadenie Eurosystému vymedzené v zmluve a v štatúte ESCB majú verejný charakter, a preto by SDPS Eurosystému mohli mať výnimku z určitých požiadaviek ustanovených v tomto nariadení. Z uvedeného dôvodu by sa na SDPS Eurosystému nemali vzťahovať osobitné požiadavky týkajúce správy, plánov usporiadaného postupného ukončenia činnosti, kapitálu a likvidných aktív, zábezpeky a investičných rizík, ktoré sa vzťahujú na rovnaké oblasti ako príslušné požiadavky formálne prijaté Radou guvernérov. Tieto výnimky sú bližšie vymedzené v niekoľkých ustanoveniach tohto nariadenia. |
| --- | --- |

(7)

Toto nariadenie sa vzťahuje na SDPS vrátane systémovo dôležitých platobných systémov pre veľké platby, ako aj systémovo dôležitých retailových platobných systémov. Uplatňuje sa na platobné systémy prevádzkované centrálnymi bankami, ako aj súkromnými prevádzkovateľmi. V zásadách CPSS-IOSCO sa uznáva, že sa vo výnimočných prípadoch uplatňujú rozdielne na platobné systémy prevádzkované centrálnymi bankami, a to z dôvodu požiadaviek ustanovených príslušnom zákone, inom právnom predpise alebo z dôvodu uplatňovaného prístupu. Ciele, povinnosti a inštitucionálne zriadenie Eurosystému vymedzené v zmluve a v štatúte ESCB majú verejný charakter, a preto by SDPS Eurosystému mohli mať výnimku z určitých požiadaviek ustanovených v tomto nariadení. Z uvedeného dôvodu by sa na SDPS Eurosystému nemali vzťahovať osobitné požiadavky týkajúce správy, plánov usporiadaného postupného ukončenia činnosti, kapitálu a likvidných aktív, zábezpeky a investičných rizík, ktoré sa vzťahujú na rovnaké oblasti ako príslušné požiadavky formálne prijaté Radou guvernérov. Tieto výnimky sú bližšie vymedzené v niekoľkých ustanoveniach tohto nariadenia.

| (8) | Podľa usmernenia ECB/2012/27 z 5. decembra 2012 o Transeurópskom automatizovanom expresnom systéme hrubého vyrovnania platieb v reálnom čase (TARGET2) (3) má TARGET2 decentralizovanú štruktúru a spája medzi sebou viaceré platobné systémy. Systémy, ktoré sú súčasťou TARGET2, sú v čo najväčšej miere zosúladené, s výnimkou určitých obmedzení vyplývajúcich z vnútroštátneho práva. TARGET2 je tiež charakteristický jednotnou technickou platformou nazývanou jednotná spoločná platforma. Rada guvernérov má vo vzťahu k TARGET2 právomoc rozhodovať s konečnou platnosťou a zabezpečuje plnenie jeho verejnej funkcie: tento spôsob správy je zohľadnený v dohľade nad TARGET2. |
| --- | --- |

(8)

Podľa usmernenia ECB/2012/27 z 5. decembra 2012 o Transeurópskom automatizovanom expresnom systéme hrubého vyrovnania platieb v reálnom čase (TARGET2) (3) má TARGET2 decentralizovanú štruktúru a spája medzi sebou viaceré platobné systémy. Systémy, ktoré sú súčasťou TARGET2, sú v čo najväčšej miere zosúladené, s výnimkou určitých obmedzení vyplývajúcich z vnútroštátneho práva. TARGET2 je tiež charakteristický jednotnou technickou platformou nazývanou jednotná spoločná platforma. Rada guvernérov má vo vzťahu k TARGET2 právomoc rozhodovať s konečnou platnosťou a zabezpečuje plnenie jeho verejnej funkcie: tento spôsob správy je zohľadnený v dohľade nad TARGET2.

| (9) | Výkonnosť a spoľahlivosť SDPS si vyžaduje dodržiavanie príslušných vnútroštátnych právnych predpisov a jednoznačné pravidlá, postupy a zmluvy, na základe ktorých je prevádzkovaný. Pri dodržiavaní právnych predpisov sa majú na mysli právne systémy všetkých krajín, v ktorých vykonáva činnosť prevádzkovateľ SDPS alebo jeho účastníci. |
| --- | --- |

(9)

Výkonnosť a spoľahlivosť SDPS si vyžaduje dodržiavanie príslušných vnútroštátnych právnych predpisov a jednoznačné pravidlá, postupy a zmluvy, na základe ktorých je prevádzkovaný. Pri dodržiavaní právnych predpisov sa majú na mysli právne systémy všetkých krajín, v ktorých vykonáva činnosť prevádzkovateľ SDPS alebo jeho účastníci.

| (10) | Efektívnosť a spoľahlivosť SDPS závisí aj od jasného a vhodného systému správy, ktorý sa musí jednoznačným spôsobom ustanoviť v dokumentácii. |
| --- | --- |

(10)

Efektívnosť a spoľahlivosť SDPS závisí aj od jasného a vhodného systému správy, ktorý sa musí jednoznačným spôsobom ustanoviť v dokumentácii.

| (11) | Spoľahlivý a rozvíjajúci sa rámec pre ucelené riadenie právneho, kreditného, prevádzkového, investičného rizika, rizika nedostatočnej likvidity, rizika spojeného s úschovou, všeobecného podnikateľského rizika a iných rizík je nevyhnutný pre identifikáciu, meranie, sledovanie a riadenie celej škály rizík, ku ktorým dochádza u prevádzkovateľa SDPS, alebo ktoré tento prevádzkovateľ znáša. Uvedené platí aj pre spoľahlivosť a odolnosť rámca zábezpeky, pravidiel a postupov pri nesplnení záväzku účastníka a plánov na zabezpečenie kontinuity prevádzky prevádzkovateľa SDPS. |
| --- | --- |

(11)

Spoľahlivý a rozvíjajúci sa rámec pre ucelené riadenie právneho, kreditného, prevádzkového, investičného rizika, rizika nedostatočnej likvidity, rizika spojeného s úschovou, všeobecného podnikateľského rizika a iných rizík je nevyhnutný pre identifikáciu, meranie, sledovanie a riadenie celej škály rizík, ku ktorým dochádza u prevádzkovateľa SDPS, alebo ktoré tento prevádzkovateľ znáša. Uvedené platí aj pre spoľahlivosť a odolnosť rámca zábezpeky, pravidiel a postupov pri nesplnení záväzku účastníka a plánov na zabezpečenie kontinuity prevádzky prevádzkovateľa SDPS.

| (12) | Zníženie systémového rizika si okrem iného vyžaduje konečné vyrovnanie. Únia prijala smernicu Európskeho parlamentu a Rady 98/26/ES z 19. mája 1998 o konečnom zúčtovaní v platobných systémoch a zúčtovacích systémoch cenných papierov (4). V smernici 98/26/ES sa vyžaduje, aby pravidlá systémov označených v súlade s ňou vymedzili okamih vstupu (po ktorom sú prevodné príkazy právne vymožiteľné a záväzné pre tretie osoby, dokonca aj v prípade konkurzného konania na majetok účastníka) a okamih neodvolateľnosti prevodných príkazov. Vnútrodenné vyrovnanie alebo vyrovnanie v reálnom čase možno tiež odporúčať, ak je zlučiteľné so všeobecným modelom obchodovania SDPS a potrebné na to, aby mohli prevádzkovateľ a účastníci SDPS riadiť svoje príslušné kreditné riziko a riziko nedostatočnej likvidity. |
| --- | --- |

(12)

Zníženie systémového rizika si okrem iného vyžaduje konečné vyrovnanie. Únia prijala smernicu Európskeho parlamentu a Rady 98/26/ES z 19. mája 1998 o konečnom zúčtovaní v platobných systémoch a zúčtovacích systémoch cenných papierov (4). V smernici 98/26/ES sa vyžaduje, aby pravidlá systémov označených v súlade s ňou vymedzili okamih vstupu (po ktorom sú prevodné príkazy právne vymožiteľné a záväzné pre tretie osoby, dokonca aj v prípade konkurzného konania na majetok účastníka) a okamih neodvolateľnosti prevodných príkazov. Vnútrodenné vyrovnanie alebo vyrovnanie v reálnom čase možno tiež odporúčať, ak je zlučiteľné so všeobecným modelom obchodovania SDPS a potrebné na to, aby mohli prevádzkovateľ a účastníci SDPS riadiť svoje príslušné kreditné riziko a riziko nedostatočnej likvidity.

| (13) | Objektívne a zverejnené kritériá účasti v SDPS založené na hodnotení rizika, ktoré umožňujú spravodlivý a otvorený prístup k SDPS (v závislosti od akceptovateľných noriem kontroly rizík), podporujú bezpečnosť a výkonnosť SDPS a trhov, ktorým poskytujú služby, pričom neobmedzujú voľné poskytovanie služieb v neprimeranom rozsahu. |
| --- | --- |

(13)

Objektívne a zverejnené kritériá účasti v SDPS založené na hodnotení rizika, ktoré umožňujú spravodlivý a otvorený prístup k SDPS (v závislosti od akceptovateľných noriem kontroly rizík), podporujú bezpečnosť a výkonnosť SDPS a trhov, ktorým poskytujú služby, pričom neobmedzujú voľné poskytovanie služieb v neprimeranom rozsahu.

| (14) | Ustanoveniami tohto nariadenia, v ktorých sa vyžaduje, aby prevádzkovateľ SDPS zbieral, spracovával a prenášal údaje, by nemali byť dotknuté uplatňované pravidlá o ochrane údajov účastníkov alebo klientov. |
| --- | --- |

(14)

Ustanoveniami tohto nariadenia, v ktorých sa vyžaduje, aby prevádzkovateľ SDPS zbieral, spracovával a prenášal údaje, by nemali byť dotknuté uplatňované pravidlá o ochrane údajov účastníkov alebo klientov.

| (15) | Celkovo výkonný a efektívny SDPS, ktorého ciele sú jednoznačne vymedzené, merateľné a dosiahnuteľné, je najlepšie pripravený vyhovieť potrebám účastníkov SDPS a trhov, ktorým poskytuje služby. |
| --- | --- |

(15)

Celkovo výkonný a efektívny SDPS, ktorého ciele sú jednoznačne vymedzené, merateľné a dosiahnuteľné, je najlepšie pripravený vyhovieť potrebám účastníkov SDPS a trhov, ktorým poskytuje služby.

| (16) | Za predpokladu, že je to možné a primerané, ECB sa obracia na národné centrálne banky, aby plnili úlohy ESCB. |
| --- | --- |

(16)

Za predpokladu, že je to možné a primerané, ECB sa obracia na národné centrálne banky, aby plnili úlohy ESCB.

| (17) | Požiadavky ustanovené v tomto nariadení sú primerané vzhľadom na špecifické riziká a expozície SDPS. |
| --- | --- |

(17)

Požiadavky ustanovené v tomto nariadení sú primerané vzhľadom na špecifické riziká a expozície SDPS.

| (18) | Podstatnými prvkami pri implementácii zásad CPSS-IOSCO v medziach zmluvy a štatútu ESCB v čo najširšom rozsahu sú oprávnenie príslušných orgánov požadovať prijatie opatrení na nápravu na odstránenie prípadov nedodržiavania tohto nariadenia alebo predchádzanie jeho opätovnému nedodržiavaniu a oprávnenie ECB ukladať účinné, primerané a odradzujúce sankcie za jeho porušovanie. |
| --- | --- |

(18)

Podstatnými prvkami pri implementácii zásad CPSS-IOSCO v medziach zmluvy a štatútu ESCB v čo najširšom rozsahu sú oprávnenie príslušných orgánov požadovať prijatie opatrení na nápravu na odstránenie prípadov nedodržiavania tohto nariadenia alebo predchádzanie jeho opätovnému nedodržiavaniu a oprávnenie ECB ukladať účinné, primerané a odradzujúce sankcie za jeho porušovanie.

| (19) | Na dodržiavanie požiadaviek v oblasti dohľadu podľa tohto nariadenia je potrebné ustanoviť prechodné obdobie, ktoré umožní prevádzkovateľom SDPS, aby sa s týmito požiadavkami zoznámili a aby ich implementovali, |
| --- | --- |

(19)

Na dodržiavanie požiadaviek v oblasti dohľadu podľa tohto nariadenia je potrebné ustanoviť prechodné obdobie, ktoré umožní prevádzkovateľom SDPS, aby sa s týmito požiadavkami zoznámili a aby ich implementovali,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Predmet a rozsah pôsobnosti

1.   V tomto nariadení sa ustanovujú požiadavky v oblasti dohľadu pre SDPS.

2.   Rada guvernérov príjme rozhodnutie, v ktorom sa označia platobné systémy v pôsobnosti tohto nariadenia, ich príslušní prevádzkovatelia a príslušné orgány. Tento zoznam sa vedie na internetových stránkach ECB a po každej zmene sa aktualizuje.

3.   Platobný systém sa označí za SDPS za predpokladu, že: a) ho členský štát, ktorého menou je euro, môže oznámiť ako systém podľa smernice 98/26/ES alebo má jeho prevádzkovateľ v eurozóne sídlo alebo pobočku, prostredníctvom ktorej je systém prevádzkovaný a b) v priebehu kalendárneho roka sú splnené aspoň dve z týchto podmienok:

| i) | celková výška platieb v eurách spracovaných za deň v priemere presahuje 10 miliárd EUR; |
| --- | --- |

i)

celková výška platieb v eurách spracovaných za deň v priemere presahuje 10 miliárd EUR;

| ii) | pre podiel platobného systému na trhu platí najmenej jedna z uvedených skutočností:






  — | predstavuje 15 % celkového objemu platieb v eurách, |
| --- | --- | --- |

ii)

pre podiel platobného systému na trhu platí najmenej jedna z uvedených skutočností:

—

predstavuje 15 % celkového objemu platieb v eurách,

| — | predstavuje 5 % celkového objemu cezhraničných platieb v eurách, |
| --- | --- |

—

predstavuje 5 % celkového objemu cezhraničných platieb v eurách,

| — | predstavuje 75 % celkového objemu platieb v eurách na úrovni členského štátu, ktorého menou je euro; |
| --- | --- |

—

predstavuje 75 % celkového objemu platieb v eurách na úrovni členského štátu, ktorého menou je euro;

| iii) | jeho cezhraničná činnosť (t. j. účastníci so sídlom v inom štáte než v štáte prevádzkovateľa SDPS a/alebo cezhraničné prepojenia s inými platobnými systémami) sa týka najmenej piatich štátov a predstavuje najmenej 33 % celkového objemu platieb v eurách, ktoré SDPS spracoval; |
| --- | --- |

iii)

jeho cezhraničná činnosť (t. j. účastníci so sídlom v inom štáte než v štáte prevádzkovateľa SDPS a/alebo cezhraničné prepojenia s inými platobnými systémami) sa týka najmenej piatich štátov a predstavuje najmenej 33 % celkového objemu platieb v eurách, ktoré SDPS spracoval;

| iv) | iné infraštruktúry finančného trhu ho využívajú na vyrovnanie. |
| --- | --- |

iv)

iné infraštruktúry finančného trhu ho využívajú na vyrovnanie.

4.   Prevádzkovatelia SDPS zabezpečujú, aby SDPS, ktoré prevádzkujú, spĺňali požiadavky uvedené v článkoch 3 až 21.

Článok 2

Vymedzenie pojmov

Na účely tohto nariadenia:

| 1. | „platobným systémom“ sa rozumie formálne usporiadanie medzi tromi alebo viacerými účastníkmi, nepočítajúc prípadné banky pre vyrovnanie, centrálne protistrany, zúčtovacie inštitúcie alebo nepriamych účastníkov, so spoločnými pravidlami a štandardizovanými postupmi na vykonávanie prevodných príkazov medzi účastníkmi; |
| --- | --- |

1.

„platobným systémom“ sa rozumie formálne usporiadanie medzi tromi alebo viacerými účastníkmi, nepočítajúc prípadné banky pre vyrovnanie, centrálne protistrany, zúčtovacie inštitúcie alebo nepriamych účastníkov, so spoločnými pravidlami a štandardizovanými postupmi na vykonávanie prevodných príkazov medzi účastníkmi;

| 2. | „prevodný príkaz“ má rovnaký význam ako v článku 2 písm. i) prvej zarážke smernice 98/26/ES; |
| --- | --- |

2.

„prevodný príkaz“ má rovnaký význam ako v článku 2 písm. i) prvej zarážke smernice 98/26/ES;

| 3. | „systémovým rizikom“ sa rozumie riziko, že si účastník alebo prevádzkovateľ SDPS nesplní svoje príslušné záväzky v SDPS, v dôsledku čoho nebudú ďalší účastníci a/alebo prevádzkovateľ SDSP schopní splniť si svoje splatné záväzky, čo by mohlo mať kontaminačné účinky ohrozujúce stabilitu finančného systému alebo dôveru v neho; |
| --- | --- |

3.

„systémovým rizikom“ sa rozumie riziko, že si účastník alebo prevádzkovateľ SDPS nesplní svoje príslušné záväzky v SDPS, v dôsledku čoho nebudú ďalší účastníci a/alebo prevádzkovateľ SDSP schopní splniť si svoje splatné záväzky, čo by mohlo mať kontaminačné účinky ohrozujúce stabilitu finančného systému alebo dôveru v neho;

| 4. | „prevádzkovateľom SDPS“ sa rozumie právnická osoba, ktorá má z právneho hľadiska zodpovednosť za prevádzkovanie SDPS; |
| --- | --- |

4.

„prevádzkovateľom SDPS“ sa rozumie právnická osoba, ktorá má z právneho hľadiska zodpovednosť za prevádzkovanie SDPS;

| 5. | „príslušným orgánom“ sa rozumie centrálna banka Eurosystému, ktorá má prvoradú zodpovednosť za dohľad, určená v súlade s článkom 1 ods. 2; |
| --- | --- |

5.

„príslušným orgánom“ sa rozumie centrálna banka Eurosystému, ktorá má prvoradú zodpovednosť za dohľad, určená v súlade s článkom 1 ods. 2;

| 6. | „SDPS Eurosystému“ sa rozumie SDPS, ktorý vlastní a prevádzkuje centrálna banka Eurosystému; |
| --- | --- |

6.

„SDPS Eurosystému“ sa rozumie SDPS, ktorý vlastní a prevádzkuje centrálna banka Eurosystému;

| 7. | „právnym rizikom“ sa rozumie riziko vyplývajúce z uplatňovania zákona alebo iného právneho predpisu, ktorého dôsledkom je zvyčajne strata; |
| --- | --- |

7.

„právnym rizikom“ sa rozumie riziko vyplývajúce z uplatňovania zákona alebo iného právneho predpisu, ktorého dôsledkom je zvyčajne strata;

| 8. | „kreditným rizikom“ sa rozumie riziko, že zmluvná strana, či už účastník alebo iný subjekt, nebude schopná splniť si v plnom rozsahu svoje finančné záväzky v čase splatnosti alebo kedykoľvek neskôr; |
| --- | --- |

8.

„kreditným rizikom“ sa rozumie riziko, že zmluvná strana, či už účastník alebo iný subjekt, nebude schopná splniť si v plnom rozsahu svoje finančné záväzky v čase splatnosti alebo kedykoľvek neskôr;

| 9. | „rizikom nedostatočnej likvidity“ sa rozumie riziko, že zmluvná strana, či už účastník alebo iný subjekt, nebude mať dostatok finančných prostriedkov na splnenie svojich finančných záväzkov v čase splatnosti, hoci by mohol mať dostatok finančných prostriedkov na ich splnenie v budúcnosti; |
| --- | --- |

9.

„rizikom nedostatočnej likvidity“ sa rozumie riziko, že zmluvná strana, či už účastník alebo iný subjekt, nebude mať dostatok finančných prostriedkov na splnenie svojich finančných záväzkov v čase splatnosti, hoci by mohol mať dostatok finančných prostriedkov na ich splnenie v budúcnosti;

| 10. | „prevádzkovým rizikom“ sa rozumie riziko, že nedostatky v informačných systémoch alebo interných procesoch, zlyhania ľudského faktora, zlyhania riadenia, alebo narušenia spôsobené vonkajšími udalosťami alebo externe zabezpečovanými službami spôsobia obmedzenie, zhoršenie, alebo výpadok služieb, ktoré poskytuje SDPS; |
| --- | --- |

10.

„prevádzkovým rizikom“ sa rozumie riziko, že nedostatky v informačných systémoch alebo interných procesoch, zlyhania ľudského faktora, zlyhania riadenia, alebo narušenia spôsobené vonkajšími udalosťami alebo externe zabezpečovanými službami spôsobia obmedzenie, zhoršenie, alebo výpadok služieb, ktoré poskytuje SDPS;

| 11. | „rizikom spojeným s úschovou“ sa rozumie riziko straty na aktívach v úschove v prípade platobnej neschopnosti, nedbanlivosti, podvodu, nedostatočnej správy alebo neprimeraného vedenia záznamov zo strany uschovávateľa alebo ďalšej osoby, ktorú úschovou poveril; |
| --- | --- |

11.

„rizikom spojeným s úschovou“ sa rozumie riziko straty na aktívach v úschove v prípade platobnej neschopnosti, nedbanlivosti, podvodu, nedostatočnej správy alebo neprimeraného vedenia záznamov zo strany uschovávateľa alebo ďalšej osoby, ktorú úschovou poveril;

| 12. | „investičným rizikom“ sa rozumie riziko straty, ktoré znáša prevádzkovateľ alebo účastník SDPS v prípade, že prevádzkovateľ SDPS investuje svoje vlastné zdroje alebo zdroje svojich účastníkov, napr. zábezpeku; |
| --- | --- |

12.

„investičným rizikom“ sa rozumie riziko straty, ktoré znáša prevádzkovateľ alebo účastník SDPS v prípade, že prevádzkovateľ SDPS investuje svoje vlastné zdroje alebo zdroje svojich účastníkov, napr. zábezpeku;

| 13. | „trhovým rizikom“ sa rozumie riziko strát týkajúcich sa pozícii v súvahe ako aj mimo nej, ktoré vyplývajú zo zmien trhových cien; |
| --- | --- |

13.

„trhovým rizikom“ sa rozumie riziko strát týkajúcich sa pozícii v súvahe ako aj mimo nej, ktoré vyplývajú zo zmien trhových cien;

| 14. | „systémom odloženého čistého vyrovnania“(deferred net settlement – DNS) sa rozumie systém, ktorý uskutočňuje vyrovnanie na čistom základe na konci vopred určeného cyklu vyrovnania, napr. na konci alebo počas pracovného dňa; |
| --- | --- |

14.

„systémom odloženého čistého vyrovnania“(deferred net settlement – DNS) sa rozumie systém, ktorý uskutočňuje vyrovnanie na čistom základe na konci vopred určeného cyklu vyrovnania, napr. na konci alebo počas pracovného dňa;

| 15. | „cezhraničnou zábezpekou“ sa rozumie zábezpeka, v prípade ktorej je z pohľadu štátu, v ktorom sa prijímajú aktíva ako zábezpeka, cudzí aspoň jeden z týchto prvkov: a) mena, b) štát, v ktorom sa aktíva nachádzajú, alebo c) štát, v ktorom má sídlo emitent; |
| --- | --- |

15.

„cezhraničnou zábezpekou“ sa rozumie zábezpeka, v prípade ktorej je z pohľadu štátu, v ktorom sa prijímajú aktíva ako zábezpeka, cudzí aspoň jeden z týchto prvkov: a) mena, b) štát, v ktorom sa aktíva nachádzajú, alebo c) štát, v ktorom má sídlo emitent;

| 16. | „cezhraničnou platbou“ sa rozumie platba medzi účastníkmi, ktorí majú sídla v odlišných štátoch; |
| --- | --- |

16.

„cezhraničnou platbou“ sa rozumie platba medzi účastníkmi, ktorí majú sídla v odlišných štátoch;

| 17. | „infraštruktúrou finančného trhu“ (IFT) sa rozumie mnohostranný systém zúčastnených inštitúcií vrátane prevádzkovateľa systému, ktorý sa využíva na zúčtovanie, vyrovnanie alebo zaznamenávanie transakcií platieb, transakcií cenných papierov, derivátov alebo iných finančných transakcií; |
| --- | --- |

17.

„infraštruktúrou finančného trhu“ (IFT) sa rozumie mnohostranný systém zúčastnených inštitúcií vrátane prevádzkovateľa systému, ktorý sa využíva na zúčtovanie, vyrovnanie alebo zaznamenávanie transakcií platieb, transakcií cenných papierov, derivátov alebo iných finančných transakcií;

| 18. | „účastníkom“ sa rozumie subjekt, ktorý je označený a uznaný platobným systémom, a ktorý je buď priamo alebo nepriamo oprávnený posielať tomuto systému prevodné príkazy a je schopný od neho prevodné príkazy prijímať; |
| --- | --- |

18.

„účastníkom“ sa rozumie subjekt, ktorý je označený a uznaný platobným systémom, a ktorý je buď priamo alebo nepriamo oprávnený posielať tomuto systému prevodné príkazy a je schopný od neho prevodné príkazy prijímať;

| 19. | „radou“ sa rozumie správna rada a/alebo dozorná rada prevádzkovateľa SDPS, v súlade s vnútroštátnym právom; |
| --- | --- |

19.

„radou“ sa rozumie správna rada a/alebo dozorná rada prevádzkovateľa SDPS, v súlade s vnútroštátnym právom;

| 20. | „vedením“ sa rozumejú výkonní riaditelia, t. j. členovia správnej rady v monistickom systéme, ktorí sú zapojení do každodenného riadenia prevádzkovateľa SDPS a členovia predstavenstva prevádzkovateľa SDPS v dualistickom systéme; |
| --- | --- |

20.

„vedením“ sa rozumejú výkonní riaditelia, t. j. členovia správnej rady v monistickom systéme, ktorí sú zapojení do každodenného riadenia prevádzkovateľa SDPS a členovia predstavenstva prevádzkovateľa SDPS v dualistickom systéme;

| 21. | „príslušnými zainteresovanými subjektmi“ sa rozumejú účastníci, infraštruktúry finančného trhu, ktoré majú vplyv na riziko v rámci SDPS, a v jednotlivých prípadoch aj ostatní dotknutí trhoví aktéri; |
| --- | --- |

21.

„príslušnými zainteresovanými subjektmi“ sa rozumejú účastníci, infraštruktúry finančného trhu, ktoré majú vplyv na riziko v rámci SDPS, a v jednotlivých prípadoch aj ostatní dotknutí trhoví aktéri;

| 22. | „expozíciou voči kreditnému riziku“ sa rozumie suma alebo hodnota, pri ktorej existuje riziko, že ju účastník nevyrovná v plnom rozsahu, v čase splatnosti alebo kedykoľvek neskôr; |
| --- | --- |

22.

„expozíciou voči kreditnému riziku“ sa rozumie suma alebo hodnota, pri ktorej existuje riziko, že ju účastník nevyrovná v plnom rozsahu, v čase splatnosti alebo kedykoľvek neskôr;

| 23. | „zábezpekou“ sa rozumie aktívum alebo záväzok tretej osoby, ktorým poskytovateľ zábezpeky zabezpečuje záväzok voči prijímateľovi zábezpeky. Zábezpeka zahŕňa domovskú, ako aj cezhraničnú zábezpeku; |
| --- | --- |

23.

„zábezpekou“ sa rozumie aktívum alebo záväzok tretej osoby, ktorým poskytovateľ zábezpeky zabezpečuje záväzok voči prijímateľovi zábezpeky. Zábezpeka zahŕňa domovskú, ako aj cezhraničnú zábezpeku;

| 24. | „poskytovateľom likvidity“ sa rozumie poskytovateľ hotovosti podľa článkov 5 ods. 3, 6 ods. 5, 8 ods. 1, 8 ods. 9 a 8 ods. 11 alebo aktív podľa článku 8 ods. 4 vrátane účastníka SDPS alebo tretej strany; |
| --- | --- |

24.

„poskytovateľom likvidity“ sa rozumie poskytovateľ hotovosti podľa článkov 5 ods. 3, 6 ods. 5, 8 ods. 1, 8 ods. 9 a 8 ods. 11 alebo aktív podľa článku 8 ods. 4 vrátane účastníka SDPS alebo tretej strany;

| 25. | „extrémnymi, ale možnými trhovými podmienkami“ sa rozumie ucelený súbor historických a hypotetických podmienok vrátane období s najvyššou volatilitou, ktorými prešli trhy, ktorým poskytujú služby SDPS; |
| --- | --- |

25.

„extrémnymi, ale možnými trhovými podmienkami“ sa rozumie ucelený súbor historických a hypotetických podmienok vrátane období s najvyššou volatilitou, ktorými prešli trhy, ktorým poskytujú služby SDPS;

| 26. | „plánovaným dňom vyrovnania“ sa rozumie dátum, ktorý zadávateľ prevodného príkazu vložil do SDPS ako dátum vyrovnania; |
| --- | --- |

26.

„plánovaným dňom vyrovnania“ sa rozumie dátum, ktorý zadávateľ prevodného príkazu vložil do SDPS ako dátum vyrovnania;

| 27. | „všeobecným podnikateľským rizikom“ sa rozumie každé potenciálne zhoršenie finančnej pozície SDPS ako podniku v dôsledku poklesu jeho výnosov alebo zvýšenia jeho nákladov tak, že výdavky prevýšia príjmy a vyústia v stratu, ktorá sa musí započítať voči kapitálu; |
| --- | --- |

27.

„všeobecným podnikateľským rizikom“ sa rozumie každé potenciálne zhoršenie finančnej pozície SDPS ako podniku v dôsledku poklesu jeho výnosov alebo zvýšenia jeho nákladov tak, že výdavky prevýšia príjmy a vyústia v stratu, ktorá sa musí započítať voči kapitálu;

| 28. | „plánom ozdravenia“ sa rozumie plán, ktorý vyvinul prevádzkovateľ SDPS, aby obnovil plynulú prevádzku SDPS; |
| --- | --- |

28.

„plánom ozdravenia“ sa rozumie plán, ktorý vyvinul prevádzkovateľ SDPS, aby obnovil plynulú prevádzku SDPS;

| 29. | „plánom usporiadaného postupného ukončenia činnosti“ sa rozumie plán usporiadaného postupného ukončenia činnosti SDPS, ktorý vyvinul prevádzkovateľ SDPS; |
| --- | --- |

29.

„plánom usporiadaného postupného ukončenia činnosti“ sa rozumie plán usporiadaného postupného ukončenia činnosti SDPS, ktorý vyvinul prevádzkovateľ SDPS;

| 30. | „podstatným“ sa označuje riziko, závislosť a/alebo zmena, ktoré môžu ovplyvniť schopnosť subjektu vykonávať činnosť alebo poskytovať služby podľa očakávania; |
| --- | --- |

30.

„podstatným“ sa označuje riziko, závislosť a/alebo zmena, ktoré môžu ovplyvniť schopnosť subjektu vykonávať činnosť alebo poskytovať služby podľa očakávania;

| 31. | „príslušnými orgánmi“ sa rozumejú orgány, ktoré majú v záujme plnenia svojich zákonných povinností oprávnený záujem na prístupe k informáciám od SDPS, napr. orgány pre riešenie krízových situácií a orgány dohľadu nad hlavnými účastníkmi; |
| --- | --- |

31.

„príslušnými orgánmi“ sa rozumejú orgány, ktoré majú v záujme plnenia svojich zákonných povinností oprávnený záujem na prístupe k informáciám od SDPS, napr. orgány pre riešenie krízových situácií a orgány dohľadu nad hlavnými účastníkmi;

| 32. | „hlavným rizikom“ sa rozumie riziko, že zmluvná strana príde o celú sumu, ktorá je predmetom transakcie, t. j. riziko, že osoba predávajúca finančné aktívum neodvolateľne dodá aktívum, ale neprijme platbu, alebo riziko, že osoba kupujúca finančné aktívum za neho neodvolateľne zaplatí, ale nebude jej dodané; |
| --- | --- |

32.

„hlavným rizikom“ sa rozumie riziko, že zmluvná strana príde o celú sumu, ktorá je predmetom transakcie, t. j. riziko, že osoba predávajúca finančné aktívum neodvolateľne dodá aktívum, ale neprijme platbu, alebo riziko, že osoba kupujúca finančné aktívum za neho neodvolateľne zaplatí, ale nebude jej dodané;

| 33. | „správcovskou bankou“ sa rozumie banka, ktorá drží a zabezpečuje finančné aktíva tretích osôb; |
| --- | --- |

33.

„správcovskou bankou“ sa rozumie banka, ktorá drží a zabezpečuje finančné aktíva tretích osôb;

| 34. | „bankou pre vyrovnanie“ sa rozumie banka, ktorá vedie účty týkajúce sa platieb, na ktorých dochádza k plneniu záväzkov vyplývajúcich z platobného systému; |
| --- | --- |

34.

„bankou pre vyrovnanie“ sa rozumie banka, ktorá vedie účty týkajúce sa platieb, na ktorých dochádza k plneniu záväzkov vyplývajúcich z platobného systému;

| 35. | „agentom nostro“ sa rozumie banka, ktorú účastníci SDPS využívajú na vyrovnanie; |
| --- | --- |

35.

„agentom nostro“ sa rozumie banka, ktorú účastníci SDPS využívajú na vyrovnanie;

| 36. | „jednostrannou platbou“ sa rozumie platba zahŕňajúca len jeden prevod finančných prostriedkov v jedinej mene; |
| --- | --- |

36.

„jednostrannou platbou“ sa rozumie platba zahŕňajúca len jeden prevod finančných prostriedkov v jedinej mene;

| 37. | „dvojstrannou platbou“ sa rozumie platba zahŕňajúca dva prevody finančných prostriedkov v rôznych menách v systéme vyrovnania pri výmene hodnôt; |
| --- | --- |

37.

„dvojstrannou platbou“ sa rozumie platba zahŕňajúca dva prevody finančných prostriedkov v rôznych menách v systéme vyrovnania pri výmene hodnôt;

| 38. | „rizikom nesprávnej voľby“ sa rozumie riziko vyplývajúce z expozície voči účastníkovi alebo emitentovi, ak zábezpeka poskytnutá týmto účastníkom alebo vydaná týmto emitentom vo vysokej miere závisí od jeho kreditného rizika; |
| --- | --- |

38.

„rizikom nesprávnej voľby“ sa rozumie riziko vyplývajúce z expozície voči účastníkovi alebo emitentovi, ak zábezpeka poskytnutá týmto účastníkom alebo vydaná týmto emitentom vo vysokej miere závisí od jeho kreditného rizika;

| 39. | „pracovný deň“ má rovnaký význam ako v článku 2 písm. n) smernice 98/26/ES. |
| --- | --- |

39.

„pracovný deň“ má rovnaký význam ako v článku 2 písm. n) smernice 98/26/ES.

Článok 3

Súlad s právom

1.   Prevádzkovateľ SDPS posúdi, či uplatniteľné právne predpisy vo všetkých príslušných právnych systémoch zabezpečujú vysoký stupeň istoty pre jeho SDPS a podporujú každý podstatný aspekt činností jeho SDPS.

2.   Prevádzkovateľ SDPS ustanovuje pravidlá a postupy SDPS a uzatvára zmluvy, ktoré sú jednoznačné a v súlade s uplatniteľnými právnymi predpismi vo všetkých príslušných právnych systémoch.

3.   Prevádzkovateľ SDPS je schopný jednoznačne a zrozumiteľne informovať príslušný orgán, účastníkov a prípadne zákazníkov účastníkov o uplatniteľných právnych predpisoch, pravidlách, postupoch a zmluvách o prevádzke SDPS.

4.   Prevádzkovateľ SDPS prijíma opatrenia na účely zabezpečenia, aby boli jeho pravidlá, postupy a zmluvy vymožiteľné vo všetkých príslušných právnych systémoch, a aby bolo jeho konanie v súlade s týmito pravidlami, postupmi a zmluvami platné, nezvrátiteľné, a aby ho nebolo možné pozastaviť.

5.   Prevádzkovateľ SDPS, ktorý vykonáva činnosť vo viac než jednom právnom systéme, identifikuje a zmierňuje riziká spojené s každou potenciálnou kolíziou právnych poriadkov.

6.   Prevádzkovateľ SDPS vynakladá všetko úsilie, aby zabezpečil označenie SDPS v súlade so smernicou 98/26/ES.

Článok 4

Správa

1.   Prevádzkovateľ SDPS má v dokumentácii ustanovené ciele, ktoré výrazne uprednostňujú bezpečnosť a výkonnosť SDPS. Tieto ciele výslovne podporujú finančnú stabilitu a ostatné relevantné potreby verejného záujmu, najmä otvorené a výkonné finančné trhy.

2.   Prevádzkovateľ SDPS má v dokumentácii ustanovené pravidlá správy, ktoré zahŕňajú jednoznačnú a priamu hierarchiu zodpovednosti. Tieto ustanovenia sa poskytnú príslušnému orgánu, vlastníkom a účastníkom. Prevádzkovateľ SDPS ich v skrátenej verzii sprístupní verejnosti.

3.   Úlohy a povinnosti rady sú vymedzené jednoznačne. Medzi úlohy a povinnosti rady patria:

| a) | ustanovenie jednoznačných strategických cieľov SDPS; |
| --- | --- |

a)

ustanovenie jednoznačných strategických cieľov SDPS;

| b) | schválenie dokumentácie o postupoch fungovania SDPS vrátane postupov na identifikáciu, riešenie a riadenie konfliktov záujmov jej členov; |
| --- | --- |

b)

schválenie dokumentácie o postupoch fungovania SDPS vrátane postupov na identifikáciu, riešenie a riadenie konfliktov záujmov jej členov;

| c) | zabezpečenie efektívneho výberu, monitorovania a prípadne aj odvolávania členov vedenia, s výnimkou SDPS Eurosystému; |
| --- | --- |

c)

zabezpečenie efektívneho výberu, monitorovania a prípadne aj odvolávania členov vedenia, s výnimkou SDPS Eurosystému;

| d) | zavedenie vhodných politík odmeňovania, v súlade s osvedčenými postupmi a na základe dlhodobých výsledkov, s výnimkou SDPS Eurosystému. |
| --- | --- |

d)

zavedenie vhodných politík odmeňovania, v súlade s osvedčenými postupmi a na základe dlhodobých výsledkov, s výnimkou SDPS Eurosystému.

4.   S výnimkou SDPS Eurosystému, rada aspoň raz za rok prehodnotí svoje celkové pôsobenie a pôsobenie svojich jednotlivých členov.

5.   Zloženie rady zabezpečuje integritu, a s výnimkou SDPS Eurosystému vhodný pomer technických zručností, vedomostí a skúseností týkajúcich sa SDPS ako aj finančného trhu vo všeobecnosti, čo umožňuje rade, aby si plnila svoje príslušné úlohy a povinnosti. Jej zloženie tiež závisí od celkového rozdelenia pôsobností podľa vnútroštátneho práva. Ak to umožňuje vnútroštátne právo, rada zahŕňa členov bez výkonnej právomoci. To neplatí pre SDPS Eurosystému.

6.   Úloha, povinnosti a oblasti zodpovednosti vedenia sú vymedzené jednoznačne. Jeho zloženie zaručuje integritu a vhodný pomer technických zručností, vedomostí a skúseností tak vo vzťahu k SDPS, ako aj finančného trhu vo všeobecnosti, čím sa vedeniu umožní, aby nieslo zodpovednosť za riadenie prevádzky a rizika prevádzkovateľa SDPS. Medzi povinnosti vedenia riadeného radou patrí zabezpečenie:

| a) | aby bola činnosť prevádzkovateľa SDPS v súlade s jeho cieľmi, stratégiou a toleranciou rizika; |
| --- | --- |

a)

aby bola činnosť prevádzkovateľa SDPS v súlade s jeho cieľmi, stratégiou a toleranciou rizika;

| b) | aby boli vnútorné kontroly a súvisiace postupy vhodne nastavené, vykonávané a dohliadané, s cieľom podporiť ciele prevádzkovateľa SDPS; |
| --- | --- |

b)

aby boli vnútorné kontroly a súvisiace postupy vhodne nastavené, vykonávané a dohliadané, s cieľom podporiť ciele prevádzkovateľa SDPS;

| c) | aby boli vnútorné kontroly a súvisiace postupy predmetom pravidelných revízií a testovaní dostatočným počtom kvalitne vyškolených pracovníkov, ktorí vykonávajú funkcie riadenia rizika a interného auditu; |
| --- | --- |

c)

aby boli vnútorné kontroly a súvisiace postupy predmetom pravidelných revízií a testovaní dostatočným počtom kvalitne vyškolených pracovníkov, ktorí vykonávajú funkcie riadenia rizika a interného auditu;

| d) | aktívneho zapojenia sa do procesu kontroly rizika; |
| --- | --- |

d)

aktívneho zapojenia sa do procesu kontroly rizika;

| e) | aby boli na rámec pre riadenie rizika SDPS vyčlenené dostatočné zdroje. |
| --- | --- |

e)

aby boli na rámec pre riadenie rizika SDPS vyčlenené dostatočné zdroje.

7.   Rada ustanovuje a vykonáva dohľad nad rámcom pre riadenie rizika, ktorý je ustanovený v dokumentácii, a ktorý:

| a) | zahŕňa ustálený prístup prevádzkovateľa SDPS k tolerancii rizika; |
| --- | --- |

a)

zahŕňa ustálený prístup prevádzkovateľa SDPS k tolerancii rizika;

| b) | vymedzuje zodpovednosť za rozhodnutia týkajúce sa rizika; |
| --- | --- |

b)

vymedzuje zodpovednosť za rozhodnutia týkajúce sa rizika;

| c) | sa zaoberá prijímaním rozhodnutí v čase kríz a núdze; |
| --- | --- |

c)

sa zaoberá prijímaním rozhodnutí v čase kríz a núdze;

| d) | sa zaoberá funkciami vnútorných kontrol. |
| --- | --- |

d)

sa zaoberá funkciami vnútorných kontrol.

Rada zabezpečuje, aby mali útvary riadenia rizika a vnútornej kontroly dostatočnú právomoc, nezávislosť, zdroje a prístup k Rade.

8.   Rada zabezpečuje, aby hlavné rozhodnutia týkajúce sa technického a funkčného zriadenia SDPS, pravidiel a celkovej stratégie, najmä vo vzťahu k výberu mechanizmov zúčtovania a vyrovnania, prevádzkovej štruktúry, škály produktov, ktoré sú predmetom zúčtovania a vyrovnania, a k používaniu technológie a postupov, zohľadňovali oprávnené záujmy príslušných zainteresovaných osôb v rámci SDPS. S príslušnými zainteresovanými osobami, a prípadne aj verejnosťou, sa uskutočňujú konzultácie s primeraným časovým odstupom pred prijatím takýchto rozhodnutí.

Článok 5

Rámec pre ucelené riadenia rizík

1.   Prevádzkovateľ SDPS ustanovuje a udržiavať spoľahlivý rámec pre riadenie rizík, s cieľom ucelene identifikovať, merať, sledovať a riadiť škálu rizík, ku ktorým dochádza u prevádzkovateľa SDPS, alebo ktoré tento prevádzkovateľ znáša. Aspoň raz za rok prehodnocuje rámec pre riadenie rizika. Rámec pre riadenie rizika:

| a) | zahŕňa ustálený prístup prevádzkovateľa SDPS k tolerancii rizík a vhodné nástroje na riadenie rizík; |
| --- | --- |

a)

zahŕňa ustálený prístup prevádzkovateľa SDPS k tolerancii rizík a vhodné nástroje na riadenie rizík;

| b) | vymedzuje zodpovednosť za rozhodnutia týkajúce sa rizík; |
| --- | --- |

b)

vymedzuje zodpovednosť za rozhodnutia týkajúce sa rizík;

| c) | rieši rozhodovanie v núdzových situáciách týkajúcich sa SDPS vrátane vývoja na finančných trhoch, ktoré môžu mať nepriaznivý vplyv na likviditu na trhu a stabilitu finančného systému v niektorom z členských štátov, ktorých menou je euro, v ktorom má sídlo prevádzkovateľ SDPS alebo niektorý z jeho účastníkov. |
| --- | --- |

c)

rieši rozhodovanie v núdzových situáciách týkajúcich sa SDPS vrátane vývoja na finančných trhoch, ktoré môžu mať nepriaznivý vplyv na likviditu na trhu a stabilitu finančného systému v niektorom z členských štátov, ktorých menou je euro, v ktorom má sídlo prevádzkovateľ SDPS alebo niektorý z jeho účastníkov.

2.   Prevádzkovateľ SDPS motivuje účastníkov a prípadne ich klientov, aby riadili a obmedzovali riziká, ktoré oni sami predstavujú pre SDPS, alebo ktoré SDPS predstavuje pre nich. Pokiaľ ide o účastníkov, motivácia zahŕňa aj účinný, primeraný a odradzujúci režim finančných sankcií alebo opatrenia na zdieľanie strát, prípadne oboje.

3.   Prevádzkovateľ SDPS aspoň raz za rok prehodnocuje podstatné riziká, ktoré z dôvodu vzájomnej závislosti SDPS predstavuje pre: ostatné subjekty vrátane, okrem iného, infraštruktúr peňažného trhu, bánk pre vyrovnanie, poskytovateľov likvidity a poskytovateľov služieb. Prevádzkovateľ SDPS vytvára nástroje na riadenie rizík, ktoré sú odolné a primerané identifikovanej úrovni rizika.

4.   Prevádzkovateľ SDPS vymedzuje kritické operácie a služby SDPS. Prevádzkovateľ SDPS identifikuje špecifické situácie, ktoré mu ako podniku môžu brániť v uskutočňovaní týchto kritických operácií a poskytovaní kritických služieb a hodnotí efektívnosť všetkých možností ozdravenia alebo usporiadaného postupného ukončenia činnosti, s výnimkou SDPS Eurosystému. Aspoň raz za rok prehodnocuje kritické operácie a služby SDPS. Na základe tohto hodnotenia pripravuje prevádzkovateľ SDPS plán ozdravenia SDPS alebo jeho usporiadaného postupného ukončenia činnosti, s výnimkou SDPS Eurosystému. Plán ozdravenia a usporiadaného postupného ukončenia činnosti okrem iného obsahuje podstatné zhrnutie kľúčových stratégií ozdravenia a usporiadaného postupného ukončenia činnosti, opätovné vymedzenie kritických operácií a služieb SDPS a opis opatrení potrebných na implementáciu kľúčových stratégií. Prevádzkovateľ SDPS prípadne poskytne príslušným orgánom informácie potrebné na účely plánovania ozdravenia. Aspoň raz za rok prehodnocuje plán ozdravenia a usporiadaného postupného ukončenia činnosti.

Článok 6

Kreditné riziko

1.   Prevádzkovateľ SDPS ustanovuje pevný rámec pre meranie, sledovanie a riadenie svojich úverových expozícií voči svojim účastníkom a úverových expozícií medzi účastníkmi, ktoré vyplývajú z procesov platby, zúčtovania a vyrovnania v rámci SDPS.

2.   Prevádzkovateľ SDPS vymedzuje všetky zdroje kreditného rizika. Meranie a sledovanie úverových expozícií sa uskutočňuje počas dňa s použitím včasných informácií a nástrojov na riadenie rizík.

3.   Prevádzkovateľ SDPS vrátane SDPS prevádzkujúceho DNS so zárukou vyrovnania, u ktorého v priebehu operácií SDPS dôjde u úverovej expozícií voči jeho účastníkom, kryje svoje úverové expozície voči všetkým účastníkom zábezpekou, garančnými fondmi, kapitálom (po odpočítaní sumy určenej na krytie všeobecného podnikateľského rizika) alebo inými rovnocennými finančnými zdrojmi.

4.   Prevádzkovateľ SDPS vrátane prevádzkovateľa prevádzkujúceho DNS bez záruky vyrovnania, ktorého účastníci sú vystavení kreditnému riziku vyplývajúceho z procesov platby, zúčtovania a vyrovnania v rámci SDPS, ustanovujú príslušné pravidlá alebo uzatvárajú príslušné zmluvy s týmito účastníkmi. Pravidlá alebo zmluvy zabezpečia, aby účastníci poskytli primerané zdroje vymedzené v odseku 3 na krytie úverových expozícií vyplývajúcich z procesov platieb, zúčtovania a vyrovnania SDPS vo vzťahu k tým dvom účastníkom, ktorí majú spoločne so svojimi pridruženými spoločnosťami najväčšiu agregovanú úverovú expozíciu.

5.   Prevádzkovateľ SDPS ustanovuje pravidlá a postupy na riešenie strát, ktoré priamo súvisia s nesplnením záväzkov jedného alebo viacerých účastníkov voči SDPS. Tieto pravidlá a postupy riešia rozdelenie potenciálne nekrytých strát vrátane splatenia všetkých finančných prostriedkov, ktoré by si prevádzkovateľ SDPS mohol požičať od poskytovateľov likvidity. Zahŕňajú pravidlá a postupy prevádzkovateľa SDPS na doplnenie všetkých finančných zdrojov, ktoré SDPS použil počas krízovej udalosti, na úroveň ustanovenú v odseku 3.

Článok 7

Zábezpeka

1.   Prevádzkovateľ SDPS prijíma ako zábezpeku len tieto aktíva: a) hotovosť a b) aktíva s nízkym kreditným rizikom, rizikom nedostatočnej likvidity a trhovým rizikom, t. j. aktíva, u ktorých môže prevádzkovateľ SDPS preukázať príslušnému orgánu, že na základe jeho primeraného interného hodnotenia spĺňajú všetky tieto podmienky:

| i) | vydal ich emitent s nízkym kreditným rizikom; |
| --- | --- |

i)

vydal ich emitent s nízkym kreditným rizikom;

| ii) | sú voľne prevoditeľné bez akejkoľvek právnej prekážky alebo nároku tretej osoby; |
| --- | --- |

ii)

sú voľne prevoditeľné bez akejkoľvek právnej prekážky alebo nároku tretej osoby;

| iii) | sú denominované v mene, ktorej riziko riadi prevádzkovateľ SDPS; |
| --- | --- |

iii)

sú denominované v mene, ktorej riziko riadi prevádzkovateľ SDPS;

| iv) | majú spoľahlivé údaje o cene, ktoré sa pravidelne uverejňujú; |
| --- | --- |

iv)

majú spoľahlivé údaje o cene, ktoré sa pravidelne uverejňujú;

| v) | nie je s nimi spojené významné riziko nesprávnej voľby; |
| --- | --- |

v)

nie je s nimi spojené významné riziko nesprávnej voľby;

| vi) | nevydal ich účastník, ktorý poskytuje zábezpeku, ani subjekt, ktorý patrí do tej istej skupiny ako účastník, s výnimkou ak ide o kryté dlhopisy a len ak sú aktíva v súbore zabezpečovacích aktív vhodne oddelené v rámci pevného právneho rámca a spĺňajú požiadavky uvedené v bodoch i) až v). |
| --- | --- |

vi)

nevydal ich účastník, ktorý poskytuje zábezpeku, ani subjekt, ktorý patrí do tej istej skupiny ako účastník, s výnimkou ak ide o kryté dlhopisy a len ak sú aktíva v súbore zabezpečovacích aktív vhodne oddelené v rámci pevného právneho rámca a spĺňajú požiadavky uvedené v bodoch i) až v).

Pri uskutočňovaní interného hodnotenia bodov i) až vi) prevádzkovateľ SIPS vymedzuje a používa objektívnu metodológiu podloženú dokumentáciou.

2.   Prevádzkovateľ SDPS ustanovuje a implementuje politiky a postupy na sledovanie kreditnej kvality, likvidity na trhu a cenovej volatility každého aktíva, ktoré sa prijíma ako zábezpeka. Prevádzkovateľ SDPS pravidelne a aspoň raz do roka sleduje primeranosť svojich politík a postupov hodnotenia. Takáto revízia sa vykonáva aj v prípade, keď sa vyskytne podstatná zmena majúca vplyv na expozíciu SDPS voči riziku. Prevádzkovateľ SDPS člení svoju zábezpeku podľa trhovej hodnoty prinajmenšom raz za deň.

3.   Prevádzkovateľ SDPS ustanovuje stabilné a konzervatívne zrážky a testuje ich aspoň raz za rok a prihliada pritom na napäté trhové podmienky. Postup uplatňovania zrážok schvaľujú aspoň raz do roka iní zamestnanci než tí, ktorý vytvárajú a uplatňujú postupy uplatňovania zrážok.

4.   Prevádzkovateľ SDPS prijíma opatrenia na účely predchádzania koncentrovanej držbe určitých aktív, ktorá by mohla významne znížiť schopnosť tieto aktíva rýchlo speňažiť bez toho, aby to malo významný negatívny vplyv na ich cenu.

5.   Prevádzkovateľ SDPS, ktorý prijíma cezhraničnú zábezpeku, identifikuje a zmierňuje riziká spojené s jej používaním a zabezpečuje, aby mohla byť cezhraničná zábezpeka použitá včas.

6.   Prevádzkovateľ SDPS používa účinný a prevádzkovo pružný systém riadenia zábezpeky.

7.   Odsek 1 sa neuplatňuje na SDPS Eurosystému.

Článok 8

Riziko nedostatočnej likvidity

1.   Prevádzkovateľ SDPS ustanovuje ucelený rámec pre riadenie rizík nedostatočnej likvidity spojených s účastníkmi SDPS, bankami pre vyrovnanie, agentmi nostro, správcovskými bankami, poskytovateľmi likvidity a inými príslušnými subjektmi.

2.   Prevádzkovateľ SDPS zavádza prevádzkové a analytické nástroje, ktoré mu umožňujú, aby priebežne a včas identifikoval, meral a sledoval toky vyrovnania a financovania vrátane používania vnútrodennej likvidity.

3.   Prevádzkovateľ SDPS má sústavne k dispozícii, alebo zabezpečuje, aby mali účastníci sústavne k dispozícii dostatočné likvidné zdroje vo všetkých menách, ktoré používa, aby vedel uskutočniť vyrovnanie platobných záväzkov v ten istý deň v rôznych krízových situáciách, ktoré by mohli nastať. Ak je to vhodné, týka sa to vnútrodenného alebo viacdenného vyrovnania. Medzi krízové situácie patria: a) nesplnenie záväzkov za extrémnych, ale možných trhových podmienok, zo strany účastníka, ktorý má spoločne so svojimi pridruženými spoločnosťami najväčší agregovaný platobný záväzok a b) iné situácie, ktoré by mohli nastať, v súlade s odsekom 11.

4.   Prevádzkovateľ SDPS, ktorý vyrovnáva jednostranné platby v eurách, má v súlade s odsekom 3 k dispozícii, alebo zabezpečuje, aby mali účastníci k dispozícii likvidné zdroje, aby vedel včas uskutočniť vyrovnanie platobných záväzkov v prípade nesplnenia záväzkov účastníka, ktorý má spoločne so svojimi pridruženými spoločnosťami najväčší agregovaný platobný záväzok určený podľa odseku 3 písm. a), niektorým z týchto spôsobov:

| a) | v hotovosti u Eurosystému, alebo |
| --- | --- |

a)

v hotovosti u Eurosystému, alebo

| b) | v akceptovateľnej zábezpeke vymedzenej v rámci Eurosystému pre zábezpeku ustanovenom v usmernení ECB/2011/14 z 20. septembra 2011 o nástrojoch a postupoch menovej politiky Eurosystému (5), najmä ak má prevádzkovateľ SDPS prístup k automatickým operáciám Eurosystému. |
| --- | --- |

b)

v akceptovateľnej zábezpeke vymedzenej v rámci Eurosystému pre zábezpeku ustanovenom v usmernení ECB/2011/14 z 20. septembra 2011 o nástrojoch a postupoch menovej politiky Eurosystému (5), najmä ak má prevádzkovateľ SDPS prístup k automatickým operáciám Eurosystému.

5.   Prevádzkovateľ SDPS, ktorý vyrovnáva jednostranné platby v eurách, má dispozícii, alebo zabezpečuje, aby mali účastníci k dispozícii, dodatočné likvidné zdroje v súlade s odsekom 3 písm. b) a niektorým zo spôsobov uvedených v odseku 4 alebo u hodnovernej komerčnej banky, v podobe niektorého z týchto nástrojov:

| a) | záväzné úverové linky; |
| --- | --- |

a)

záväzné úverové linky;

| b) | záväzné devízové swapy; |
| --- | --- |

b)

záväzné devízové swapy;

| c) | záväzné repoochody; |
| --- | --- |

c)

záväzné repoochody;

| d) | aktíva vymedzené v článku 7 ods. 1, ktoré má v držbe uschovávateľ; |
| --- | --- |

d)

aktíva vymedzené v článku 7 ods. 1, ktoré má v držbe uschovávateľ;

| e) | investície, ktoré sú k dispozícii a prevoditeľné na hotovosť s vopred dojednaným financovaním, v prípade ktorých môže prevádzkovateľ SDPS na základe primeraného interného hodnotenia preukázať príslušnému orgánu, že dojednané financovanie je vysoko spoľahlivé, hoci aj za extrémnych, ale možných trhových podmienok. |
| --- | --- |

e)

investície, ktoré sú k dispozícii a prevoditeľné na hotovosť s vopred dojednaným financovaním, v prípade ktorých môže prevádzkovateľ SDPS na základe primeraného interného hodnotenia preukázať príslušnému orgánu, že dojednané financovanie je vysoko spoľahlivé, hoci aj za extrémnych, ale možných trhových podmienok.

Prevádzkovateľ SDPS je pripravený preukázať príslušnému orgánu, že na základe primeraného interného hodnotenia je komerčná banka dôveryhodná.

6.   Prevádzkovateľ SDPS, ktorý vyrovnáva dvojstranné platby alebo jednostranné platby v menách iných ako euro, má k dispozícii, ale zabezpečuje, aby mali účastníci k dispozícii likvidné zdroje v súlade s odsekom 3 a spôsobmi uvedenými v odseku 5.

7.   Ak prevádzkovateľ SDPS dopĺňa zdroje uvedené v odseku 3 inými aktívami, tieto aktíva sú pravdepodobne obchodovateľné alebo akceptovateľné ako zábezpeka (napr. za úverové linky, swapy alebo repoobchody) ad hoc v prípade nesplnenia záväzku, hoci to nie je možné spoľahlivo dojednať vopred alebo zaručiť za extrémnych, ale možných trhových podmienok. Ak účastník doplní zdroje uvedené v odseku 3 inými aktívami, prevádzkovateľ SDPS zabezpečí, aby tieto iné aktíva spĺňali požiadavky uvedené v prvej vete. Predpokladá sa, že aktíva sú pravdepodobne obchodovateľné alebo akceptovateľné ako zábezpeka, ak prevádzkovateľ SDPS vzal do úvahy pravidlá a prax príslušnej centrálnej banky týkajúce sa akceptovateľnej zábezpeky.

8.   Prevádzkovateľ SDPS nepredpokladá, že núdzový úver centrálnej banky bude k dispozícii.

9.   Prevádzkovateľ SDPS s náležitou starostlivosťou overí, či má každý poskytovateľ likvidných zdrojov SDPS podľa odseku 3: a) dostatočné a aktuálne informácie, aby pochopil a riadil svoje riziká nedostatočnej likvidity spojené s poskytovaním hotovosti alebo aktív a b) schopnosť poskytovať hotovosť alebo aktíva v požadovanom rozsahu. Prevádzkovateľ SDPS prehodnotí aspoň raz za rok, ako dodržiava povinnosť náležitej starostlivosti. Ako poskytovatelia likvidity sa prijímajú len subjekty s prístupom k úveru od vydávajúcej centrálnej banky. Prevádzkovateľ SDPS pravidelne testuje svoje postupy na prístup k likvidným zdrojom SDPS.

10.   Ak je to možné, prevádzkovateľ SDPS s prístupom k účtom, platobným službám alebo službám v oblasti cenných papierov, ktoré poskytuje centrálne banka, tieto služby využíva.

11.   Na základe prísneho stresového testovania určuje prevádzkovateľ SDPS, koľko hotovosti a ostatných aktív je potrebných na splnenie požiadaviek podľa odsekov 3 a 4. Túto hodnotu pravidelne prehodnocuje okrem iného s prihliadnutím na rozličné situácie, ktoré by mohli nastať, vrátane:

| a) | najvyššej cenovej volatility uvedených aktív v histórii; |
| --- | --- |

a)

najvyššej cenovej volatility uvedených aktív v histórii;

| b) | zmien iných trhových faktorov, ktoré okrem iného zahŕňajú cenové faktory a výnosové krivky; |
| --- | --- |

b)

zmien iných trhových faktorov, ktoré okrem iného zahŕňajú cenové faktory a výnosové krivky;

| c) | nesplnenia záväzku zo strany jedného alebo viacerých účastníkov v rovnaký deň a v rôznych nasledujúcich dňoch; |
| --- | --- |

c)

nesplnenia záväzku zo strany jedného alebo viacerých účastníkov v rovnaký deň a v rôznych nasledujúcich dňoch;

| d) | súbežných tlakov na trhoch financovania a na trhoch aktív; |
| --- | --- |

d)

súbežných tlakov na trhoch financovania a na trhoch aktív;

| e) | škály krízových situácií, ktoré by mohli nastať v budúcnosti za rozličných extrémnych, ale možných trhových podmienok. |
| --- | --- |

e)

škály krízových situácií, ktoré by mohli nastať v budúcnosti za rozličných extrémnych, ale možných trhových podmienok.

Situácie, ktoré by mohli nastať, zohľadňujú aj podobu a prevádzku SDPS, hodnotia všetky subjekty, s ktorými by mohlo byť spojené podstatné riziko nedostatočnej likvidity SDPS, okrem iného banky pre vyrovnanie, agentov nostro, správcovské banky, poskytovateľov likvidity a pripojené infraštruktúry finančného trhu, a pokiaľ je to vhodné, vzťahujú sa na obdobie niekoľkých dní.

12.   Prevádzkovateľ vedie dokumentáciu o dôvodoch držby hotovosti a ostatných aktív, ktoré uchováva prevádzkovateľ SDPS alebo účastníci, a zavádza vhodné opatrenia na ich správu. Ustanovuje jednoznačné postupy na podávanie správ o výsledkoch svojich stresových testov rade. Tieto výsledky používa na hodnotenie primeranosti rámca pre riadenie rizika nedostatočnej likvidity a na jeho úpravy.

13.   Prevádzkovateľ SDPS ustanovuje jednoznačné pravidlá a postupy, ktoré umožňujú SDPS, aby v prípade nesplnenia záväzku jedným alebo viacerými zo svojich účastníkov, uskutočnil vyrovnanie platobných záväzkov v rovnaký deň a prípadne včasné vnútrodenné a viacdenné vyrovnanie. Tieto pravidlá a postupy:

| a) | riešia nepredvídané a potenciálne nekryté nedostatky likvidity; |
| --- | --- |

a)

riešia nepredvídané a potenciálne nekryté nedostatky likvidity;

| b) | sa snažia predchádzať neusporiadanému zrušeniu, odvolaniu alebo odloženiu vyrovnania platobných záväzkov v rovnaký deň; |
| --- | --- |

b)

sa snažia predchádzať neusporiadanému zrušeniu, odvolaniu alebo odloženiu vyrovnania platobných záväzkov v rovnaký deň;

| c) | určujú, ako doplniť hotovosť a ostatné aktíva, ktoré SDPS použil počas krízovej udalosti, v rozsahu vyžadovanom podľa odsekov 3 až 5. |
| --- | --- |

c)

určujú, ako doplniť hotovosť a ostatné aktíva, ktoré SDPS použil počas krízovej udalosti, v rozsahu vyžadovanom podľa odsekov 3 až 5.

Článok 9

Konečné vyrovnanie

Prevádzkovateľ SDPS ustanovuje pravidlá a postupy, ktoré umožňujú, aby ku konečnému vyrovnaniu došlo najneskôr na konci určeného dňa vyrovnania.

Článok 10

Vyrovnania v peniazoch

1.   Prevádzkovateľ SDPS, ktorý vyrovnáva jednostranné platby v eurách, zabezpečuje, aby sa konečné vyrovnanie uskutočnilo v peniazoch centrálnej banky.

2.   Prevádzkovateľ SDPS, ktorý vyrovnáva dvojstranné platby alebo jednostranné platby v menách iných ako euro zabezpečuje, aby sa konečné vyrovnanie uskutočnilo v peniazoch centrálnej banky, ak je to uskutočniteľné a ak sú k dispozícii.

3.   Ak sa nepoužijú peniaze centrálnej banky, prevádzkovateľ SDPS zabezpečuje, aby sa vyrovnanie v peniazoch uskutočnilo s použitím aktíva na vyrovnanie, s ktorým nie je spojené žiadne kreditné riziko a riziko nedostatočnej likvidity, alebo sú tieto riziká minimálne.

4.   Ak sa vyrovnanie uskutoční v peniazoch komerčnej banky, prevádzkovateľ SDPS sleduje, riadi a obmedzuje kreditné riziko a riziko nedostatočnej likvidity, ktoré je spojené s komerčnými bankami pre vyrovnanie. Prevádzkovateľ SDPS najmä ustanovuje pre svoje banky pre vyrovnanie prísne kritériá, ktoré okrem iného zohľadňujú ich reguláciu a dohľad nad nimi, dôveryhodnosť, úroveň kapitálu, prístup ku likvidite a prevádzkovú spoľahlivosť, a sleduje ich dodržiavanie. Prevádzkovateľ SDPS sleduje a riadi aj koncentráciu úverových expozícií a likviditných expozícií voči komerčným bankám pre vyrovnanie SDPS.

5.   Ak prevádzkovateľ SDPS uskutočňuje vyrovnanie v peniazoch vo svojom vlastnom účtovníctve, obmedzuje a prísne kontroluje svoje kreditné riziká a riziká nedostatočnej likvidity.

6.   Ak sa vyrovnanie uskutočňuje v peniazoch komerčnej banky, v právnych dojednaniach medzi prevádzkovateľom SDPS a každou komerčnou bankou pre vyrovnanie sa jednoznačne uvádza:

| a) | kedy sa očakáva zaznamenanie prevodov v účtovníctve jednotlivých bánk pre zúčtovanie; |
| --- | --- |

a)

kedy sa očakáva zaznamenanie prevodov v účtovníctve jednotlivých bánk pre zúčtovanie;

| b) | že prevody majú byť po ich vykonaní konečné; |
| --- | --- |

b)

že prevody majú byť po ich vykonaní konečné;

| c) | že prijaté finančné prostriedky sú prevoditeľné hneď, ako je to možné, najneskôr do konca daného dňa. |
| --- | --- |

c)

že prijaté finančné prostriedky sú prevoditeľné hneď, ako je to možné, najneskôr do konca daného dňa.

Článok 11

Platba oproti platbe

Prevádzkovateľ SDPS, ktorý používa mechanizmus platby oproti platbe, odstraňuje hlavné riziko tak, že zabezpečuje, aby ku konečnému vyrovnaniu jedného záväzku došlo len ak súčasne dochádza ku konečnému vyrovnaniu spojeného záväzku. Toto pravidlo sa dodržiava bez ohľadu na to, či sa vyrovnanie uskutočňuje na hrubom alebo čistom základe a kedy je konečné.

Článok 12

Pravidlá a postupy týkajúce sa nesplnenia záväzku účastníkom

1.   Prevádzkovateľ SDPS definuje v pravidlách a postupoch SDPS prípad nesplnenia záväzku účastníkom, ktorý prinajmenšom zahŕňa neschopnosť účastníka plniť svoje finančné záväzky pri ich splatnosti okrem iného z prevádzkových dôvodov, v dôsledku porušenia dohody alebo začatia konkurzného konania na majetok tohto účastníka. Prevádzkovateľ SDPS rozlišuje medzi automatickým nesplnením povinnosti a nesplnením povinnosti na základe voľnej úvahy. V prípade nesplnenia povinnosti na základe voľnej úvahy určuje prevádzkovateľ SDPS, ktorému subjektu náleží voľné uváženie. Túto definíciu prehodnocuje aspoň raz za rok.

2.   Prevádzkovateľ SDPS má ustanovené pravidlá a postupy týkajúce sa nesplnenia záväzku účastníkom, ktoré mu umožňujú, aby bol v prípade nesplnenia záväzku účastníkom naďalej schopný plniť si svoje záväzky, a ktoré riešia spôsob doplnenia zdrojov v prípade nesplnenia záväzku. V týchto pravidlách a postupoch sa prinajmenšom vymedzujú:

| a) | opatrenia, ktoré môže prevádzkovateľ SDPS prijať v nadväznosti na nesplnenie povinnosti; |
| --- | --- |

a)

opatrenia, ktoré môže prevádzkovateľ SDPS prijať v nadväznosti na nesplnenie povinnosti;

| b) | či sú tieto opatrenia automatické alebo podliehajú voľnej úvahe a spôsoby vykonávania voľného uváženia; |
| --- | --- |

b)

či sú tieto opatrenia automatické alebo podliehajú voľnej úvahe a spôsoby vykonávania voľného uváženia;

| c) | potenciálne zmeny normálnej praxe vyrovnania prevádzkovateľa SDPS, s cieľom zabezpečiť včasné vyrovnanie; |
| --- | --- |

c)

potenciálne zmeny normálnej praxe vyrovnania prevádzkovateľa SDPS, s cieľom zabezpečiť včasné vyrovnanie;

| d) | riadenie platieb v rôznych štádiách ich spracovania; |
| --- | --- |

d)

riadenie platieb v rôznych štádiách ich spracovania;

| e) | pravdepodobná postupnosť opatrení; |
| --- | --- |

e)

pravdepodobná postupnosť opatrení;

| f) | úlohy, záväzky a povinnosti príslušných strán vrátane účastníkov, u ktorých nedošlo k nesplneniu záväzkov; |
| --- | --- |

f)

úlohy, záväzky a povinnosti príslušných strán vrátane účastníkov, u ktorých nedošlo k nesplneniu záväzkov;

| g) | iné mechanizmy, ktoré sa majú aktivovať s cieľom obmedziť dosah nesplnenia povinnosti. |
| --- | --- |

g)

iné mechanizmy, ktoré sa majú aktivovať s cieľom obmedziť dosah nesplnenia povinnosti.

3.   Prevádzkovateľ SDPS je pripravený implementovať svoje pravidlá a postupy v prípade nesplnenia povinnosti vrátane všetkých vhodných postupov vykonávania voľného uváženia ustanovených v jeho pravidlách. Prevádzkovateľ SDPS okrem iného zabezpečuje, aby: a) mal prevádzkovú kapacitu vrátane dostatočného počtu kvalitne vyškolených pracovníkov na včasné uplatňovanie postupov uvedených v odseku 2 a b) pravidlá a postupy SDPS riešili potreby vedenia dokumentácie, informovania a komunikácie, a koordinácie v prípade, ak je zapojených viacero infraštruktúr peňažného trhu alebo orgánov.

4.   Prevádzkovateľ SDPS uverejňuje kľúčové aspekty pravidiel a postupov uvedených v odseku 2, ktoré prinajmenšom zahŕňajú:

| a) | okolnosti, za ktorých sa prijímajú dané opatrenia; |
| --- | --- |

a)

okolnosti, za ktorých sa prijímajú dané opatrenia;

| b) | kto tieto opatrenia prijíma; |
| --- | --- |

b)

kto tieto opatrenia prijíma;

| c) | rozsah opatrení, ktoré sa prijímajú; |
| --- | --- |

c)

rozsah opatrení, ktoré sa prijímajú;

| d) | mechanizmy týkajúce sa záväzkov prevádzkovateľa SDPS vo vzťahu k účastníkom, u ktorých nedošlo k nesplneniu záväzku. |
| --- | --- |

d)

mechanizmy týkajúce sa záväzkov prevádzkovateľa SDPS vo vzťahu k účastníkom, u ktorých nedošlo k nesplneniu záväzku.

5.   Prevádzkovateľ SDPS testuje a prehodnocuje pravidlá a postupy SDPS uvedené v odseku 2 najmenej raz za rok, alebo po každej podstatnej zmene SDPS, ktorá má vplyv na tieto pravidlá a postupy. Do tohto testovania a prehodnocovania zapája prevádzkovateľ SDPS účastníkov a príslušné zainteresované osoby.

Článok 13

Všeobecné podnikateľské riziko

1.   Prevádzkovateľ SDPS ustanovuje spoľahlivé systémy riadenia a kontroly, s cieľom identifikovať, sledovať a riadiť všeobecné podnikateľské riziko vrátane strát, ktoré sú výsledkom nedostatočného uplatňovania podnikateľskej stratégie, záporných tokov hotovosti, alebo neočakávaných a nadmerne vysokých prevádzkových nákladov.

2.   Prevádzkovateľ SDPS má v držbe čisté likvidné aktíva financované z kapitálu, napr. základného akciového kapitálu, zverejnených fondov alebo iného nerozdeleného zisku, aby mohol v prípade všeobecných podnikateľských strát pokračovať v prevádzke a poskytovaní služieb ako podnik. Výška týchto aktív sa určuje podľa jeho profilu všeobecného podnikateľského rizika a času potrebného na ozdravenie alebo usporiadané postupné ukončenie činnosti týkajúce sa jeho kritickej prevádzky a služieb, pokiaľ sa k týmto opatreniam pristúpi.

3.   Prevádzkovateľ SDPS udržuje funkčný plán ozdravenia alebo – s výnimkou SDPS Eurosystému – plán usporiadaného postupného ukončenia činnosti.

4.   Na implementáciu plánu uvedeného v odseku 3 má prevádzkovateľ SDPS v držbe dostatok čistých likvidných aktív financovaných z kapitálu. Prevádzkovateľ SDPS má v držbe minimálne čisté likvidné aktíva financované majetkovou účasťou, ktorých hodnota sa rovná výdavkom na bežnú prevádzku vynaloženým v období aspoň šiestich mesiacov. Tieto aktíva doplňujú zdroje, ktoré má v držbe s cieľom kryť riziko nesplnenia záväzku účastníkom alebo iné riziká uvedené v článkoch 6 a 8. Majetkovú účasť v držbe podľa medzinárodných noriem kapitálu založených na riziku možno zahrnúť s cieľom predísť duplicite kapitálových požiadaviek.

5.   Aktíva v držbe na krytie všeobecného podnikateľského rizika sú dostatočne likvidné a vysoko kvalitné, aby boli včas k dispozícii. Prevádzkovateľ SDPS je tieto aktíva schopný predať prípadne len s malým nepriaznivým vplyvom na cenu, aby mohol pokračovať v prevádzke ako podnik v prípade, ak zaznamená všeobecné podnikateľské straty.

6.   Prevádzkovateľ SDPS ustanovuje uskutočniteľný plán na získanie dodatočnej majetkovej účasti, ak sa výška majetkovej účasť priblíži alebo klesne pod sumu uvedenú v odseku 4. Plán sa predkladá rade na schválenie a aktualizuje sa aspoň raz za rok.

7.   Odseky 2 a 4 až 6 neplatia pre SDPS Eurosystému.

Článok 14

Riziko spojené s úschovou a investičné riziko

1.   Prevádzkovateľ SDPS drží vlastné aktíva alebo aktíva účastníkov prostredníctvom dohliadaných a regulovaných subjektov (ďalej len „uschovávatelia“), ktorých účtovná prax, úschovné postupy a interné kontroly tieto aktíva v plnom rozsahu chránia pred rizikom straty v prípade platobnej neschopnosti, nedbanlivosti, podvodu, nedostatočnej správy alebo neprimeraného vedenia záznamov zo strany uschovávateľa alebo ďalšej osoby poverenej úschovou.

2.   Prevádzkovateľ SDPS má včasný prístup ku svojim aktívam a k aktívam poskytnutým účastníkmi.

3.   Prevádzkovateľ SDPS hodnotí a rozumie svojim expozíciám voči svojím správcovským bankám, berúc do úvahy úplný rozsah vzťahov s každou z bánk.

4.   Prevádzkovateľ SDPS ustanovuje svoju investičnú stratégiu, ktorá je v súlade s jeho celkovou stratégiou riadenia rizika a v plnom rozsahu sprístupnená účastníkom. Investičnú stratégiu prehodnocuje aspoň raz za rok.

5.   Investície prevádzkovateľa SDPS v súlade s jeho investičnom stratégiou zabezpečujú dlžníci vysokej kvality, alebo sú pohľadávkami voči nim. Prevádzkovateľ SDPS vymedzuje kritériá pre vysokokvalitných dlžníkov. Investuje sa do nástrojov s minimálnym kreditným a trhovým rizikom a rizikom nedostatočnej likvidity.

6.   Odseky 3 až 5 neplatia pre SDPS Eurosystému.

Článok 15

Prevádzkové riziko

1.   Prevádzkovateľ SDPS ustanovuje pevný rámec s vhodným systémom, ustálenými prístupmi, postupmi a kontrolami na identifikáciu, sledovania a riadenie prevádzkového rizika.

2.   Prevádzkovateľ SDPS ustanovuje ciele na úrovni služieb a prevádzkovej spoľahlivosti a politiky, ktorými sa tieto ciele majú dosiahnuť. Ciele a politiky prehodnocuje aspoň raz za rok.

3.   Prevádzkovateľ SDPS zabezpečuje, aby mal SDPS neustále zlepšujúcu sa schopnosť zvládať rast objemu platieb, ku ktorému dochádza v dôsledku krízových udalostí, a aby vedel dosiahnuť svoje ciele na úrovni služieb.

4.   Prevádzkovateľ SDPS ustanovuje ucelené politiky fyzickej a informačnej bezpečnosti, ktoré primerane identifikujú, hodnotia a riadia všetky potenciálne slabosti a hrozby. Tieto politiky prehodnocuje aspoň raz za rok.

5.   Prevádzkovateľ SDPS ustanovuje plán zabezpečenia kontinuity prevádzky, ktorý sa venuje udalostiam predstavujúcim významné riziko narušenia prevádzky SDPS. Plán zahŕňa používanie druhotného miesta prevádzky a je pripravený tak, aby zabezpečil, že kritické systémy výpočtovej techniky budú opäť schopné prevádzky do dvoch hodím od daných udalostí. Plán je pripravený tak, aby bol SDPS vždy schopný vyrovnávať všetky splatné platby do konca pracovného dňa, v ktorom došlo k narušeniu. Prevádzkovateľ SDPS testuje plán a prehodnocuje ho aspoň raz za rok.

6.   Prevádzkovateľ SDPS identifikuje kritických účastníkov, najmä na základe objemov a hodnôt platieb, a ich možného vplyvu na ostatných účastníkov a SDPS ako celok v prípade významných prevádzkových problémov, ktorým čelia títo účastníci.

7.   Prevádzkovateľ SDPS identifikuje, sleduje a riadi riziká, ktoré môžu pre prevádzku SDPS predstavovať kritickí účastníci, iné infraštruktúry finančného trhu a poskytovatelia služieb a infraštruktúr.

Článok 16

Kritériá prístupu a účasti

1.   Prevádzkovateľ SDPS ustanovuje a uverejňuje nediskriminačné kritériá prístupu k službám SDPS a účasti na nich pre priamych a prípadne aj nepriamych účastníkov, a iné infraštruktúry finančného trhu. Tieto kritériá prehodnocuje aspoň raz za rok.

2.   Kritériá prístupu a účasti podľa odseku 1 sa odôvodňujú v zmysle bezpečnosti a výkonnosti SDPS a trhov, ktorým slúži, a sú prispôsobené a primerané špecifickým rizikám SDPS. V súlade so zásadou proporcionality ustanovuje prevádzkovateľ SDPS požiadavky, ktoré obmedzujú prístup čo najmenej. V prípade, keď prevádzkovateľ SDPS odoprie subjektu prístup, písomne to odôvodní na základe ucelenej analýzy rizika.

3.   Prevádzkovateľ SDPS priebežne monitoruje dodržiavanie kritérií prístupu a účasti SDPS zo strany účastníkov. Ustanovuje a uverejňuje nediskriminačné postupy na uľahčenie pozastavenia a usporiadaného zániku práva účastníka na účasť, ak účastník nedodrží kritériá prístupu a účasti. Tieto postupy prehodnocuje aspoň raz za rok.

Článok 17

Systém sprostredkovanej účasti

1.   Na účely riadenia rizika zabezpečuje prevádzkovateľ SDPS, aby mu pravidlá, postupy a zmluvné dojednania ohľadom SDPS umožňovali zhromažďovať informácie o nepriamych účastníkoch, s cieľom identifikovať, sledovať a riadiť všetky podstatné riziká SDPS, ktoré vyplývajú z účasti. Tieto informáciu prinajmenšom zahŕňajú:

| a) | podiel činnosti, ktorú priami účastníci vykonávajú v mene nepriamych účastníkov, |
| --- | --- |

a)

podiel činnosti, ktorú priami účastníci vykonávajú v mene nepriamych účastníkov,

| b) | počet nepriamych účastníkov, ktorí uskutočňujú vyrovnanie prostredníctvom jednotlivých priamych účastníkov, |
| --- | --- |

b)

počet nepriamych účastníkov, ktorí uskutočňujú vyrovnanie prostredníctvom jednotlivých priamych účastníkov,

| c) | objemy alebo hodnoty platieb v SDPS, ktoré pochádzajú od každého nepriameho účastníka, |
| --- | --- |

c)

objemy alebo hodnoty platieb v SDPS, ktoré pochádzajú od každého nepriameho účastníka,

| d) | objemy alebo hodnoty platieb podľa písm. c) v pomere k objemom a hodnotám platieb priamych účastníkov, prostredníctvom ktorých nepriamy účastník pristupuje k SDPS. |
| --- | --- |

d)

objemy alebo hodnoty platieb podľa písm. c) v pomere k objemom a hodnotám platieb priamych účastníkov, prostredníctvom ktorých nepriamy účastník pristupuje k SDPS.

2.   Prevádzkovateľ SDPS identifikuje podstatné závislosti medzi priamymi a nepriamymi účastníkmi, ktoré môžu mať vplyv na SDPS.

3.   Prevádzkovateľ SDPS identifikuje nepriamych účastníkov, ktorí predstavujú podstatné riziká pre SDPS a priamych účastníkov, prostredníctvom ktorých majú prístup k SDPS, s cieľom riadiť tieto riziká.

4.   Prevádzkovateľ SDPS prehodnocuje riziká vyplývajúce zo stupňovitej účasti aspoň raz za rok. Ak je to potrebné, prijíma opatrenia na zmiernenie rizík, s cieľom zabezpečiť, aby boli riziká riadne riadené.

Článok 18

Výkonnosť a účinnosť

1.   Prevádzkovateľ SDPS ustanovuje proces identifikácie a uspokojovania potrieb trhov, ktorým SDPS poskytuje služby, najmä vo vzťahu k:

| a) | výberu mechanizmov zúčtovania a vyrovnania; |
| --- | --- |

a)

výberu mechanizmov zúčtovania a vyrovnania;

| b) | prevádzkovej štruktúre; |
| --- | --- |

b)

prevádzkovej štruktúre;

| c) | škále produktov, ktoré sú predmetom zúčtovania alebo vyrovnania; |
| --- | --- |

c)

škále produktov, ktoré sú predmetom zúčtovania alebo vyrovnania;

| d) | používaniu technológie a postupov. |
| --- | --- |

d)

používaniu technológie a postupov.

2.   Ciele prevádzkovateľa SDPS sú jednoznačne vymedzené, merateľné a dosiahnuteľné, ako napríklad v oblastiach minimálnych úrovní služieb, očakávaní riadenia rizika a podnikateľských priorít.

3.   Prevádzkovateľ SDPS má ustanovené mechanizmy pravidelného prehodnocovania požiadaviek ustanovených v odsekoch 1 a 2, prinajmenšom raz za rok.

Článok 19

Postupy a normy komunikácie

Prevádzkovateľ SDPS používa alebo dodržiava príslušné medzinárodne akceptované postupy a normy komunikácie s cieľom umožniť výkonné vykonávanie platieb, zúčtovania, vyrovnania a vedenia záznamov.

Článok 20

Sprístupnenie pravidiel, kľúčových postupov a údajov o trhu

1.   Prevádzkovateľ SDPS prijíma jednoznačné a ucelené pravidlá a postupy, ktoré sú v plnom rozsahu prístupné účastníkom. Príslušné pravidlá a kľúčové postupy sa tiež uverejňujú.

2.   Prevádzkovateľ SDPS sprístupňuje jednoznačné opisy podoby a prevádzky systému, ako aj práva a povinnosti prevádzkovateľa a účastníkov SDPS, aby mohli účastníci hodnotiť riziká, ktoré by im hrozili v dôsledku účasti v SDPS.

3.   Prevádzkovateľ SDPS poskytuje celú potrebnú a vhodnú dokumentáciu a zabezpečuje školenia s cieľom uľahčiť účastníkom, aby pochopili pravidlá a postupy SDPS a riziká, ktoré im hrozia v dôsledku účasti v SDPS.

4.   Prevádzkovateľ SDPS uverejňuje poplatky SDPS za jednotlivé služby, ktoré poskytuje, ako aj politiku zliav. Na účely porovnania poskytuje prevádzkovateľ SDPS jednoznačný opis spoplatnených služieb.

5.   Prevádzkovateľ SDPS vypracuje a uverejní odpovede na rámec sprístupňovania informácií CPSS-IOSCO pre infraštruktúry finančného trhu. Svoje odpovede aktualizuje v nadväznosti na podstatné zmeny v systéme alebo jeho prostredí, v každom prípade však aspoň raz za dva roky. Prevádzkovateľ SDPS tiež sprístupňuje prinajmenšom základné údaje o objemoch a hodnotách transakcií.

Článok 21

Poskytovanie informácií príslušným orgánom

Príslušný organ má právo získať od prevádzkovateľa SDPS všetky informácie a dokumenty potrebné na posúdenie miery dodržiavania požiadaviek ustanovených v tomto nariadení. Prevádzkovateľ SDPS podáva príslušné špecifické informácie príslušnému orgánu.

Článok 22

Opatrenia na nápravu

1.   Ak prevádzkovateľ SDPS nedodržal toto nariadenie, príslušný orgán:

| a) | informuje prevádzkovateľa SDPS o povahe nedodržania nariadenia a |
| --- | --- |

a)

informuje prevádzkovateľa SDPS o povahe nedodržania nariadenia a

| b) | poskytne prevádzkovateľovi SDPS možnosť vyjadriť sa a poskytnúť vysvetlenie. |
| --- | --- |

b)

poskytne prevádzkovateľovi SDPS možnosť vyjadriť sa a poskytnúť vysvetlenie.

2.   Na základe informácií poskytnutých prevádzkovateľom SDPS môže príslušný orgán poskytnúť prevádzkovateľovi SDPS pokyny, aby prijal určité nápravné opatrenia s cieľom odstrániť nesúlad s nariadením a/alebo predísť jeho opätovnému nedodržaniu.

3.   Príslušný orgán môže uložiť nápravné opatrenia hneď ako zistí, že prípad nedodržania nariadenie je dostatočne závažný na to, aby si vyžiadal okamžité konanie. Svoj názor odôvodní.

4.   Príslušný orgán urýchlene informuje ECB o všetkých nápravných opatreniach uložených prevádzkovateľovi SDPS.

5.   Nápravné opatrenia môžu byť uložené nezávisle alebo súbežne so sankciami v súlade s nariadením Rady (ES) č. 2532/98 z 23. novembra 1998 týkajúceho sa práva Európskej centrálnej banky ukladať sankcie (6).

Článok 23

Sankcie

V prípade porušenia tohto nariadenia uloží ECB sankcie v súlade s nariadením Rady (ES) č. 2532/98 a nariadením Európskej centrálnej banky (ES) č. 2157/1999 z 23. septembra 1999 o práve Európskej centrálnej banky ukladať sankcie (ECB/1999/4) (7). ECB uverejňuje oznámenie o metóde výpočtu výšky sankcií.

Článok 24

Revízia

Rada guvernérov preskúma všeobecné uplatňovanie tohto nariadenia najneskôr do dvoch rokov od nadobudnutia účinnosti a neskôr každé dva roky, a posúdi, či je potrebné ho zmeniť.

Článok 25

Záverečné ustanovenia

1.   Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

2.   Prevádzkovatelia SDPS majú jeden rok odo dňa, kedy im bolo oznámené rozhodnutie Rady guvernérov podľa článku 1 ods. 2, na to, aby splnili požiadavky ustanovené v tomto nariadení.

3.   Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné v členských štátoch v súlade so zmluvami.

Vo Frankfurte nad Mohanom 3. júla 2014

Za Radu guvernérov ECB

prezident ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  K dispozícii na internetových stránkach Banky pre medzinárodné zúčtovanie www.bis.org/publ/cpss43.pdf.

1

(2)  K dispozícii na internetových stránkach Banky pre medzinárodné zúčtovanie www.bis.org/publ/cpss101a.pdf.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 30, 30.1.2013, s. 1.

3

(4)  Ú. v. ES L 166, 11.6.1998, s. 45.

4

(5)  Ú. v. EÚ L 331, 14.12.2011, s. 1.

5

(6)  Ú. v. ES L 318, 27.11.1998, s. 4.

6

(7)  Ú. v. ES L 264, 12.10.1999, s. 21.

7

---

ROZHODNUTIA

| 23.7.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 217/31 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 217/31

---

ROZHODNUTIE RADY 2014/482/SZBP

z 22. júla 2014,

ktorým sa mení rozhodnutie 2012/392/SZBP o misii Európskej únie v rámci SBOP v Nigeri (EUCAP Sahel Niger)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 28, článok 42 ods. 4 a článok 43 ods. 2,

so zreteľom na návrh vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku,

keďže:

| (1) | Rada 16. júla 2012 prijala rozhodnutie 2012/392/SZBP (1), ktoré stráca účinnosť 15. júla 2014. |
| --- | --- |

(1)

Rada 16. júla 2012 prijala rozhodnutie 2012/392/SZBP (1), ktoré stráca účinnosť 15. júla 2014.

| (2) | Rada 28. októbra 2013 prijala rozhodnutie 2013/533/SZBP (2), ktorým sa stanovuje referenčná suma na obdobie do 15. júla 2014. |
| --- | --- |

(2)

Rada 28. októbra 2013 prijala rozhodnutie 2013/533/SZBP (2), ktorým sa stanovuje referenčná suma na obdobie do 15. júla 2014.

| (3) | Politický a bezpečnostný výbor (PBV) 28. marca 2014 odporučil predĺžiť misiu Európskej únie v rámci SBOP v Nigeri (EUCAP Sahel Niger) o obdobie dvoch rokov v súlade so strategickým prieskumom. |
| --- | --- |

(3)

Politický a bezpečnostný výbor (PBV) 28. marca 2014 odporučil predĺžiť misiu Európskej únie v rámci SBOP v Nigeri (EUCAP Sahel Niger) o obdobie dvoch rokov v súlade so strategickým prieskumom.

| (4) | Vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (VP) bol 2. mája 2014 doručený list nigerských orgánov, v ktorom podporujú predĺženie misie EUCAP Sahel Niger o obdobie dvoch rokov. |
| --- | --- |

(4)

Vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (VP) bol 2. mája 2014 doručený list nigerských orgánov, v ktorom podporujú predĺženie misie EUCAP Sahel Niger o obdobie dvoch rokov.

| (5) | Misia EUCAP Sahel Niger sa uskutoční v situácii, ktorá sa môže zhoršiť a mohla by brániť dosiahnutiu cieľov vonkajšej činnosti Únie uvedených v článku 21 Zmluvy o Európskej únii, |
| --- | --- |

(5)

Misia EUCAP Sahel Niger sa uskutoční v situácii, ktorá sa môže zhoršiť a mohla by brániť dosiahnutiu cieľov vonkajšej činnosti Únie uvedených v článku 21 Zmluvy o Európskej únii,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Rozhodnutie 2012/392/SZBP sa mení takto:

| 1. | Články 2 a 3 sa nahrádzajú takto:
  „Článok 2
  Ciele
  V kontexte vykonávania stratégie Európskej únie pre bezpečnosť a rozvoj v regióne Sahel sa misia EUCAP Sahel Niger zameriava na to, aby sa ňou nigerským orgánom umožnilo vymedziť a realizovať ich vlastnú národnú bezpečnostnú stratégiu. Misia EUCAP Sahel Niger sa tiež zameria na prispievanie k rozvoju integrovaného, multidisciplinárneho, koherentného, udržateľného prístupu založeného na ľudských právach medzi rôznymi nigerskými bezpečnostnými aktérmi v boji proti terorizmu a organizovanej trestnej činnosti.
  Článok 3
  Úlohy
  1.   Na splnenie cieľov stanovených v článku 2 misia EUCAP Sahel Niger:






  a) | je pripravená podporiť vymedzenie a vykonávanie nigerskej bezpečnostnej stratégie a zároveň radí a pomáha pri vykonávaní bezpečnostného rozmeru nigerskej stratégie pre bezpečnosť a rozvoj na severe; |
| --- | --- | --- |

1.

Články 2 a 3 sa nahrádzajú takto:

„Článok 2

Ciele

V kontexte vykonávania stratégie Európskej únie pre bezpečnosť a rozvoj v regióne Sahel sa misia EUCAP Sahel Niger zameriava na to, aby sa ňou nigerským orgánom umožnilo vymedziť a realizovať ich vlastnú národnú bezpečnostnú stratégiu. Misia EUCAP Sahel Niger sa tiež zameria na prispievanie k rozvoju integrovaného, multidisciplinárneho, koherentného, udržateľného prístupu založeného na ľudských právach medzi rôznymi nigerskými bezpečnostnými aktérmi v boji proti terorizmu a organizovanej trestnej činnosti.

Článok 3

Úlohy

1.   Na splnenie cieľov stanovených v článku 2 misia EUCAP Sahel Niger:

a)

je pripravená podporiť vymedzenie a vykonávanie nigerskej bezpečnostnej stratégie a zároveň radí a pomáha pri vykonávaní bezpečnostného rozmeru nigerskej stratégie pre bezpečnosť a rozvoj na severe;

| b) | uľahčuje koordináciu regionálnych a medzinárodných projektov podporujúcich Niger v boji proti terorizmu a organizovanej trestnej činnosti; |
| --- | --- |

b)

uľahčuje koordináciu regionálnych a medzinárodných projektov podporujúcich Niger v boji proti terorizmu a organizovanej trestnej činnosti;

| c) | posilňuje právny štát prostredníctvom rozvoja kapacít vyšetrovania trestnej činnosti a v tomto kontexte vypracováva a vykonáva adekvátne programy odbornej prípravy; |
| --- | --- |

c)

posilňuje právny štát prostredníctvom rozvoja kapacít vyšetrovania trestnej činnosti a v tomto kontexte vypracováva a vykonáva adekvátne programy odbornej prípravy;

| d) | podporuje posilnenie udržateľnosti nigerských bezpečnostných a obranných síl; |
| --- | --- |

d)

podporuje posilnenie udržateľnosti nigerských bezpečnostných a obranných síl;

| e) | prispieva k identifikácii, plánovaniu a vykonávaniu projektov v oblasti bezpečnosti. |
| --- | --- |

e)

prispieva k identifikácii, plánovaniu a vykonávaniu projektov v oblasti bezpečnosti.

2.   Misia EUCAP Sahel Niger sa zameriava na činnosti uvedené v odseku 1, ktoré prispievajú k zlepšeniu kontroly nad územím Nigeru, a to aj prostredníctvom koordinácie s nigerskými ozbrojenými silami.

3.   Misia EUCAP Sahel Niger neplní žiadnu výkonnú funkciu.“

| 2. | Článok 4 sa mení takto:






  a) | Odsek 3 sa nahrádza takto:
  „3.   Misia EUCAP Sahel Niger je štruktúrovaná v súlade s plánovacími dokumentmi.“ |
| --- | --- | --- |

2.

Článok 4 sa mení takto:

a)

Odsek 3 sa nahrádza takto:

„3.   Misia EUCAP Sahel Niger je štruktúrovaná v súlade s plánovacími dokumentmi.“

| b) | Odsek 4 sa vypúšťa. |
| --- | --- |

b)

Odsek 4 sa vypúšťa.

| 3. | Článok 6 sa mení takto:






  a) | Vkladá sa tento odsek:
  „1a.   Vedúci misie zastupuje misiu EUCAP Sahel Niger v operačnej oblasti. Vedúci misie môže v rámci svojej celkovej zodpovednosti delegovať riadiace úlohy týkajúce sa personálu a finančných záležitostí na členov personálu misie EUCAP Sahel Niger.“ |
| --- | --- | --- |

3.

Článok 6 sa mení takto:

a)

Vkladá sa tento odsek:

„1a.   Vedúci misie zastupuje misiu EUCAP Sahel Niger v operačnej oblasti. Vedúci misie môže v rámci svojej celkovej zodpovednosti delegovať riadiace úlohy týkajúce sa personálu a finančných záležitostí na členov personálu misie EUCAP Sahel Niger.“

| b) | Odsek 3 sa nahrádza takto:
  „3.   Vedúci misie vydáva pokyny všetkým členom personálu misie EUCAP Sahel Niger vrátane podpornej zložky v Bruseli s cieľom účinne viesť misiu EUCAP Sahel Niger na mieste pôsobenia a na základe strategických pokynov civilného veliteľa operácie zabezpečuje jej koordináciu a každodenné riadenie.“ |
| --- | --- |

b)

Odsek 3 sa nahrádza takto:

„3.   Vedúci misie vydáva pokyny všetkým členom personálu misie EUCAP Sahel Niger vrátane podpornej zložky v Bruseli s cieľom účinne viesť misiu EUCAP Sahel Niger na mieste pôsobenia a na základe strategických pokynov civilného veliteľa operácie zabezpečuje jej koordináciu a každodenné riadenie.“

| c) | Odseky 4 a 8 sa vypúšťajú. |
| --- | --- |

c)

Odseky 4 a 8 sa vypúšťajú.

| 4. | V článku 7 sa odsek 4 nahrádza takto:
  „4.   Podmienky zamestnania a práva a povinnosti medzinárodného a miestneho personálu sa ustanovia v zmluvách, ktoré sa uzavrú medzi misiou EUCAP Sahel Niger a dotknutým členom personálu.“ |
| --- | --- |

4.

V článku 7 sa odsek 4 nahrádza takto:

„4.   Podmienky zamestnania a práva a povinnosti medzinárodného a miestneho personálu sa ustanovia v zmluvách, ktoré sa uzavrú medzi misiou EUCAP Sahel Niger a dotknutým členom personálu.“

| 5. | V článku 11 sa odsek 5 nahrádza takto:
  „5.   Vedúci misie zabezpečuje ochranu utajovaných skutočností EÚ v súlade s rozhodnutím Rady 2013/488/EÚ (3).

  (3)  Rozhodnutie Rady (2013/488/EÚ) z 23. septembra 2013 o bezpečnostných predpisoch na ochranu utajovaných skutočností (Ú. v. EÚ L 274, 15.10.2013, s. 1).“" |
| --- | --- |

5.

V článku 11 sa odsek 5 nahrádza takto:

„5.   Vedúci misie zabezpečuje ochranu utajovaných skutočností EÚ v súlade s rozhodnutím Rady 2013/488/EÚ (3).

(3)  Rozhodnutie Rady (2013/488/EÚ) z 23. septembra 2013 o bezpečnostných predpisoch na ochranu utajovaných skutočností (Ú. v. EÚ L 274, 15.10.2013, s. 1).“"

| 6. | Vkladá sa tento článok:
  „Článok 12a
  Právne dojednania
  V miere potrebnej na vykonávanie tohto rozhodnutia má misia EUCAP Sahel Niger právomoc obstarávať služby a dodávky, uzatvárať zmluvy a administratívne dojednania, zamestnávať personál, vlastniť bankové účty, nadobúdať majetok a užívať ho, plniť si záväzky a vystupovať pred súdom ako účastník konania.“ |
| --- | --- |

6.

Vkladá sa tento článok:

„Článok 12a

Právne dojednania

V miere potrebnej na vykonávanie tohto rozhodnutia má misia EUCAP Sahel Niger právomoc obstarávať služby a dodávky, uzatvárať zmluvy a administratívne dojednania, zamestnávať personál, vlastniť bankové účty, nadobúdať majetok a užívať ho, plniť si záväzky a vystupovať pred súdom ako účastník konania.“

| 7. | Článok 13 sa nahrádza takto:
  „Článok 13
  Finančné dojednania
  1.   Referenčná suma určená na pokrytie výdavkov spojených s misiou EUCAP Sahel Niger na obdobie od 16. júla 2012 do 31. októbra 2013 je 8 700 000 EU.
  Referenčná suma určená na pokrytie výdavkov spojených s misiou EUCAP Sahel Niger na obdobie od 1. novembra 2013 do 15. júla 2014 je 6 500 000 EUR.
  Referenčná suma určená na pokrytie výdavkov spojených s misiou EUCAP Sahel Niger na obdobie od 16. júla 2014 do 15. júla 2015 je 9 155 000 EUR.
  2.   Všetky výdavky sa spravujú v súlade s postupmi a pravidlami, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie. Štátni príslušníci tretích štátov a štátni príslušníci hostiteľskej krajiny môžu predkladať ponuky do verejnej súťaže. S podmienkou súhlasu Komisie môže misia EUCAP Sahel Niger uzavierať technické dojednania s členskými štátmi, hostiteľským štátom, zúčastnenými tretími štátmi a inými medzinárodnými aktérmi, pokiaľ ide o poskytovanie vybavenia, služieb a priestorov pre misiu EUCAP Sahel Niger.
  3.   Misia EUCAP Sahel Niger zodpovedá za plnenie svojho rozpočtu. Misia EUCAP Sahel Niger na tento účel podpíše dohodu s Komisiou.
  4.   Bez toho, aby bola dotknutá Dohoda medzi Európskou úniou a Nigerskou republikou o štatúte misie Európskej únie SBOP v Nigeri (EUCAP Sahel Niger) (4), je misia EUCAP Sahel Niger zodpovedná za všetky nároky a záväzky vyplývajúce z vykonávania svojho mandátu, ktorý sa začína 16. júla 2014, okrem nárokov, ktoré sa týkajú závažného porušenia povinností zo strany vedúceho misie, za ktoré nesie osobnú zodpovednosť.
  5.   Vykonávaním finančných dojednaní nie je dotknutá hierarchia velenia stanovená v článkoch 4, 5 a 6, ani operačné požiadavky misie EUCAP Sahel Niger vrátane kompatibility vybavenia a interoperability jej tímov.
  6.   Výdavky sa považujú za oprávnené od 16. júla 2012.

  (4)  Ú. v. EÚ L 242, 11.9.2013, s. 2.“" |
| --- | --- |

7.

Článok 13 sa nahrádza takto:

„Článok 13

Finančné dojednania

1.   Referenčná suma určená na pokrytie výdavkov spojených s misiou EUCAP Sahel Niger na obdobie od 16. júla 2012 do 31. októbra 2013 je 8 700 000 EU.

Referenčná suma určená na pokrytie výdavkov spojených s misiou EUCAP Sahel Niger na obdobie od 1. novembra 2013 do 15. júla 2014 je 6 500 000 EUR.

Referenčná suma určená na pokrytie výdavkov spojených s misiou EUCAP Sahel Niger na obdobie od 16. júla 2014 do 15. júla 2015 je 9 155 000 EUR.

2.   Všetky výdavky sa spravujú v súlade s postupmi a pravidlami, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie. Štátni príslušníci tretích štátov a štátni príslušníci hostiteľskej krajiny môžu predkladať ponuky do verejnej súťaže. S podmienkou súhlasu Komisie môže misia EUCAP Sahel Niger uzavierať technické dojednania s členskými štátmi, hostiteľským štátom, zúčastnenými tretími štátmi a inými medzinárodnými aktérmi, pokiaľ ide o poskytovanie vybavenia, služieb a priestorov pre misiu EUCAP Sahel Niger.

3.   Misia EUCAP Sahel Niger zodpovedá za plnenie svojho rozpočtu. Misia EUCAP Sahel Niger na tento účel podpíše dohodu s Komisiou.

4.   Bez toho, aby bola dotknutá Dohoda medzi Európskou úniou a Nigerskou republikou o štatúte misie Európskej únie SBOP v Nigeri (EUCAP Sahel Niger) (4), je misia EUCAP Sahel Niger zodpovedná za všetky nároky a záväzky vyplývajúce z vykonávania svojho mandátu, ktorý sa začína 16. júla 2014, okrem nárokov, ktoré sa týkajú závažného porušenia povinností zo strany vedúceho misie, za ktoré nesie osobnú zodpovednosť.

5.   Vykonávaním finančných dojednaní nie je dotknutá hierarchia velenia stanovená v článkoch 4, 5 a 6, ani operačné požiadavky misie EUCAP Sahel Niger vrátane kompatibility vybavenia a interoperability jej tímov.

6.   Výdavky sa považujú za oprávnené od 16. júla 2012.

(4)  Ú. v. EÚ L 242, 11.9.2013, s. 2.“"

| 8. | Vkladá sa tento článok:
  „Článok 13a
  Projektová skupina
  1.   Misia EUCAP Sahel Niger má projektovú skupinu na určovanie a vykonávanie projektov. Misia EUCAP Sahel Niger podľa potreby uľahčuje projekty, ktoré na vlastnú zodpovednosť vykonávajú členské štáty a tretie štáty v oblastiach súvisiacich s mandátom misie EUCAP Sahel Niger a na podporu jej cieľov, a poskytuje v tejto súvislosti poradenstvo.
  2.   Misia EUCAP Sahel Niger je oprávnená použiť finančné príspevky členských štátov alebo tretích štátov na vykonávanie určeného projektu, ktorý konzistentne dopĺňa ostatné činnosti misie EUCAP Sahel Niger, v týchto dvoch prípadoch:






  a) | projekt je uvedený vo výkaze rozpočtového dopadu k tomuto rozhodnutiu alebo |
| --- | --- | --- |

8.

Vkladá sa tento článok:

„Článok 13a

Projektová skupina

1.   Misia EUCAP Sahel Niger má projektovú skupinu na určovanie a vykonávanie projektov. Misia EUCAP Sahel Niger podľa potreby uľahčuje projekty, ktoré na vlastnú zodpovednosť vykonávajú členské štáty a tretie štáty v oblastiach súvisiacich s mandátom misie EUCAP Sahel Niger a na podporu jej cieľov, a poskytuje v tejto súvislosti poradenstvo.

2.   Misia EUCAP Sahel Niger je oprávnená použiť finančné príspevky členských štátov alebo tretích štátov na vykonávanie určeného projektu, ktorý konzistentne dopĺňa ostatné činnosti misie EUCAP Sahel Niger, v týchto dvoch prípadoch:

a)

projekt je uvedený vo výkaze rozpočtového dopadu k tomuto rozhodnutiu alebo

| b) | projekt sa do výkazu rozpočtového dopadu zahrnie v priebehu misie EUCAP Sahel Niger prostredníctvom úpravy rozpočtového dopadu na žiadosť vedúceho misie. |
| --- | --- |

b)

projekt sa do výkazu rozpočtového dopadu zahrnie v priebehu misie EUCAP Sahel Niger prostredníctvom úpravy rozpočtového dopadu na žiadosť vedúceho misie.

Misia EUCAP Sahel Niger uzavrie s prispievajúcimi štátmi dohodu, ktorá zahŕňa najmä osobitné postupy, pokiaľ ide o reakciu na sťažnosti tretích strán týkajúcu sa škôd vzniknutých konaním alebo opomenutím, ktoré spôsobila misia EUCAP Sahel Niger pri nakladaní s prostriedkami, ktoré poskytli tieto štáty. Prispievajúce štáty nesmú v žiadnom prípade brať Úniu alebo VP na zodpovednosť za konanie misie EUCAP Sahel Niger alebo opomenutie z jej strany pri využívaní finančných prostriedkov, ktoré tieto štáty poskytli.

3.   Prijatie finančných príspevkov tretích štátov na projektovú skupinu odsúhlasuje PBV.“

| 9. | V článku 15 sa spojenie „s rozhodnutím 2011/292/EÚ“ nahrádza spojením „s rozhodnutím 2013/488/EÚ“. |
| --- | --- |

9.

V článku 15 sa spojenie „s rozhodnutím 2011/292/EÚ“ nahrádza spojením „s rozhodnutím 2013/488/EÚ“.

| 10. | V článku 16 sa druhý odsek nahrádza takto:
  „Uplatňuje sa do 15. júla 2016.“ |
| --- | --- |

10.

V článku 16 sa druhý odsek nahrádza takto:

„Uplatňuje sa do 15. júla 2016.“

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

Uplatňuje sa od 16. júla 2014.

V Bruseli 22. júla 2014

Za Radu

predsedníčka

C. ASHTON

---

(1)  Rozhodnutie Rady 2012/392/SZBP zo 16. júla 2012 o misii Európskej únie v rámci SBOP v Nigeri (EUCAP Sahel Niger) (Ú. v. EÚ L 187, 17.7.2012, s. 48).

1

(2)  Rozhodnutie Rady 2013/533/SZBP z 28. októbra 2013, ktorým sa mení rozhodnutie 2012/392/SZBP o misii Európskej únie v rámci SBOP v Nigeri (EUCAP Sahel Niger) (Ú. v. EÚ L 288, 30.10.2013, s. 68).

2

---

| 23.7.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 217/35 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 217/35

---

ROZHODNUTIE RADY 2014/483/SZBP

z 22. júla 2014,

ktorým sa aktualizuje a mení zoznam osôb, skupín a subjektov, na ktoré sa vzťahujú články 2, 3 a 4 spoločnej pozície 2001/931/SZBP o uplatňovaní špecifických opatrení na boj s terorizmom, a ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2014/72/SZBP

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 29,

keďže:

| (1) | Rada 27. decembra 2001 prijala spoločnú pozíciu 2001/931/SZBP (1). |
| --- | --- |

(1)

Rada 27. decembra 2001 prijala spoločnú pozíciu 2001/931/SZBP (1).

| (2) | Rada 10. februára 2014 prijala rozhodnutie 2014/72/SZBP (2), ktorým sa aktualizuje a mení zoznam osôb, skupín a subjektov, na ktoré sa vzťahujú články 2, 3 a 4 spoločnej pozície 2001/931/SZBP (ďalej len „zoznam“). |
| --- | --- |

(2)

Rada 10. februára 2014 prijala rozhodnutie 2014/72/SZBP (2), ktorým sa aktualizuje a mení zoznam osôb, skupín a subjektov, na ktoré sa vzťahujú články 2, 3 a 4 spoločnej pozície 2001/931/SZBP (ďalej len „zoznam“).

| (3) | V súlade s článkom 1 ods. 6 spoločnej pozície 2001/931/SZBP je potrebné preskúmať pravidelne osoby, skupiny a subjekty v zozname s cieľom uistiť sa, že existujú dôvody na ich ponechanie v zozname. |
| --- | --- |

(3)

V súlade s článkom 1 ods. 6 spoločnej pozície 2001/931/SZBP je potrebné preskúmať pravidelne osoby, skupiny a subjekty v zozname s cieľom uistiť sa, že existujú dôvody na ich ponechanie v zozname.

| (4) | V tomto rozhodnutí sa uvádzajú výsledky preskúmania, ktoré Rada vykonala v súvislosti s osobami, skupinami a subjektmi, na ktoré sa vzťahujú články 2, 3 a 4 spoločnej pozície 2001/931/SZBP. |
| --- | --- |

(4)

V tomto rozhodnutí sa uvádzajú výsledky preskúmania, ktoré Rada vykonala v súvislosti s osobami, skupinami a subjektmi, na ktoré sa vzťahujú články 2, 3 a 4 spoločnej pozície 2001/931/SZBP.

| (5) | Rada skonštatovala, že už neexistujú dôvody na ponechanie jednej osoby v zozname. |
| --- | --- |

(5)

Rada skonštatovala, že už neexistujú dôvody na ponechanie jednej osoby v zozname.

| (6) | Rada dospela k záveru, že osoby, skupiny a subjekty, na ktoré sa vzťahujú články 2, 3 a 4 spoločnej pozície 2001/931/SZBP, sú zapojené do teroristických činností v zmysle článku 1 ods. 2 a 3 spoločnej pozície 2001/931/SZBP, že príslušný orgán prijal vo vzťahu k nim rozhodnutie v zmysle článku 1 ods. 4 uvedenej spoločnej pozície a že by preto mali naďalej zostať predmetom špecifických reštriktívnych opatrení stanovených v uvedenej spoločnej pozícii. |
| --- | --- |

(6)

Rada dospela k záveru, že osoby, skupiny a subjekty, na ktoré sa vzťahujú články 2, 3 a 4 spoločnej pozície 2001/931/SZBP, sú zapojené do teroristických činností v zmysle článku 1 ods. 2 a 3 spoločnej pozície 2001/931/SZBP, že príslušný orgán prijal vo vzťahu k nim rozhodnutie v zmysle článku 1 ods. 4 uvedenej spoločnej pozície a že by preto mali naďalej zostať predmetom špecifických reštriktívnych opatrení stanovených v uvedenej spoločnej pozícii.

| (7) | Zoznam by sa mal zodpovedajúcim spôsobom aktualizovať a rozhodnutie 2014/72/SZBP by sa malo zrušiť, |
| --- | --- |

(7)

Zoznam by sa mal zodpovedajúcim spôsobom aktualizovať a rozhodnutie 2014/72/SZBP by sa malo zrušiť,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Zoznam osôb, skupín a subjektov, na ktoré sa vzťahujú články 2, 3 a 4 spoločnej pozície 2001/931/SZBP, je uvedený v prílohe k tomuto rozhodnutiu.

Článok 2

Týmto sa zrušuje rozhodnutie 2014/72/SZBP.

Článok 3

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

V Bruseli 22. júla 2014

Za Radu

predsedníčka

C. ASHTON

---

(1)  Spoločná pozícia Rady 2001/931/SZBP z 27. decembra 2001 o uplatňovaní špecifických opatrení na boj s terorizmom (Ú. v. ES L 344, 28.12.2001, s. 93).

1

(2)  Rozhodnutie Rady 2014/72/SZBP z 10. februára 2014, ktorým sa aktualizuje a mení zoznam osôb, skupín a subjektov, na ktoré sa vzťahujú články 2, 3 a 4 spoločnej pozície 2001/931/SZBP o uplatňovaní špecifických opatrení na boj s terorizmom, a ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2013/395/SZBP (Ú. v. EÚ L 40, 11.2.2014, s. 56).

2

---

PRÍLOHA

Zoznam osôb, skupín a subjektov podľa článku 1

I.   OSOBY

| 1. | ABDOLLAHI Hamed (alias Mustafa Abdullahi), narodený 11. augusta 1960 v Iráne. Číslo cestovného pasu: D9004878. |
| --- | --- |

1.

ABDOLLAHI Hamed (alias Mustafa Abdullahi), narodený 11. augusta 1960 v Iráne. Číslo cestovného pasu: D9004878.

| 2. | AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, miesto narodenia: Al Ihsa (Saudská Arábia), občan Saudskej Arábie. |
| --- | --- |

2.

AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, miesto narodenia: Al Ihsa (Saudská Arábia), občan Saudskej Arábie.

| 3. | AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, dátum narodenia: 16. 10. 1966, miesto narodenia: Tarut (Saudská Arábia), občan Saudskej Arábie. |
| --- | --- |

3.

AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, dátum narodenia: 16. 10. 1966, miesto narodenia: Tarut (Saudská Arábia), občan Saudskej Arábie.

| 4. | ARBABSIAR Manssor (alias Mansour Arbabsiar), dátum narodenia: 6. alebo 15. marca 1955, miesto narodenia: Irán. Štátny občan Iránu a USA. Číslo cestovného pasu: C2002515 (Irán); číslo cestovného pasu: 477845448 (USA). Číslo preukazu totožnosti: 07442833, platnosť do: 15. marca 2016 (vodičský preukaz USA). |
| --- | --- |

4.

ARBABSIAR Manssor (alias Mansour Arbabsiar), dátum narodenia: 6. alebo 15. marca 1955, miesto narodenia: Irán. Štátny občan Iránu a USA. Číslo cestovného pasu: C2002515 (Irán); číslo cestovného pasu: 477845448 (USA). Číslo preukazu totožnosti: 07442833, platnosť do: 15. marca 2016 (vodičský preukaz USA).

| 5. | BOUYERI, Mohammed (alias Abu ZUBAIR, alias SOBIAR, alias Abu ZOUBAIR), dátum narodenia: 8. 3. 1978, miesto narodenia: Amsterdam (Holandsko) – člen „Hofstadgroep“. |
| --- | --- |

5.

BOUYERI, Mohammed (alias Abu ZUBAIR, alias SOBIAR, alias Abu ZOUBAIR), dátum narodenia: 8. 3. 1978, miesto narodenia: Amsterdam (Holandsko) – člen „Hofstadgroep“.

| 6. | IZZ-AL-DIN, Hasan (alias GARBAYA, Ahmed, alias SA-ID, alias SALWWAN, Samir), Libanon, rok narodenia: 1963, miesto narodenia: Libanon, občan Libanonu. |
| --- | --- |

6.

IZZ-AL-DIN, Hasan (alias GARBAYA, Ahmed, alias SA-ID, alias SALWWAN, Samir), Libanon, rok narodenia: 1963, miesto narodenia: Libanon, občan Libanonu.

| 7. | MOHAMMED, Khalid Shaikh (alias ALI, Salem, alias BIN KHALID, Fahd Bin Adballah, alias HENIN, Ashraf Refaat Nabith, alias WADOOD, Khalid Adbul), dátum narodenia: 14. 4. 1965 alebo 1. 3. 1964, miesto narodenia: Pakistan, číslo cestovného pasu: 488555. |
| --- | --- |

7.

MOHAMMED, Khalid Shaikh (alias ALI, Salem, alias BIN KHALID, Fahd Bin Adballah, alias HENIN, Ashraf Refaat Nabith, alias WADOOD, Khalid Adbul), dátum narodenia: 14. 4. 1965 alebo 1. 3. 1964, miesto narodenia: Pakistan, číslo cestovného pasu: 488555.

| 8. | SHAHLAI Abdul Reza (alias Abdol Reza Shala'i, alias Abd-al Reza Shalai, alias Abdorreza Shahlai, alias Abdolreza Shahla'i, alias Abdul-Reza Shahlaee, alias Hajj Yusef, alias Haji Yusif, alias Hajji Yasir, alias Hajji Yusif, alias Yusuf Abu-al-Karkh), narodený okolo roku 1957 v Iráne. Adresy: 1. Kermanshah, Irán; 2. Vojenská základňa Mehran, provincia Ilam, Irán. |
| --- | --- |

8.

SHAHLAI Abdul Reza (alias Abdol Reza Shala'i, alias Abd-al Reza Shalai, alias Abdorreza Shahlai, alias Abdolreza Shahla'i, alias Abdul-Reza Shahlaee, alias Hajj Yusef, alias Haji Yusif, alias Hajji Yasir, alias Hajji Yusif, alias Yusuf Abu-al-Karkh), narodený okolo roku 1957 v Iráne. Adresy: 1. Kermanshah, Irán; 2. Vojenská základňa Mehran, provincia Ilam, Irán.

| 9. | SHAKURI Ali Gholam, narodený okolo roku 1965 v Teheráne, Irán. |
| --- | --- |

9.

SHAKURI Ali Gholam, narodený okolo roku 1965 v Teheráne, Irán.

| 10. | SOLEIMANI Qasem (alias Ghasem Soleymani, alias Qasmi Sulayman, alias Qasem Soleymani, alias Qasem Solaimani, alias Qasem Salimani, alias Qasem Solemani, alias Qasem Sulaimani, alias Qasem Sulemani), narodený 11. marca 1957 v Iráne. Iránsky štátny občan. Číslo cestovného pasu: 008827 (iránsky diplomatický pas), vydaný v roku 1999. Hodnosť: generálmajor. |
| --- | --- |

10.

SOLEIMANI Qasem (alias Ghasem Soleymani, alias Qasmi Sulayman, alias Qasem Soleymani, alias Qasem Solaimani, alias Qasem Salimani, alias Qasem Solemani, alias Qasem Sulaimani, alias Qasem Sulemani), narodený 11. marca 1957 v Iráne. Iránsky štátny občan. Číslo cestovného pasu: 008827 (iránsky diplomatický pas), vydaný v roku 1999. Hodnosť: generálmajor.

II.   SKUPINY A SUBJEKTY

| 1. | „Organizácia Abu Nidal“ – „ANO“ (alias „Revolučná rada Fatah“, alias „Arabské revolučné brigády“, alias „Čierny september“, alias „Revolučná organizácia moslimských socialistov“). |
| --- | --- |

1.

„Organizácia Abu Nidal“ – „ANO“ (alias „Revolučná rada Fatah“, alias „Arabské revolučné brigády“, alias „Čierny september“, alias „Revolučná organizácia moslimských socialistov“).

| 2. | „Brigáda mučeníkov Al-Aqsa“. |
| --- | --- |

2.

„Brigáda mučeníkov Al-Aqsa“.

| 3. | „Al-Aqsa e. V.“. |
| --- | --- |

3.

„Al-Aqsa e. V.“.

| 4. | „Al-Takfir“ a „Al-Hijra“. |
| --- | --- |

4.

„Al-Takfir“ a „Al-Hijra“.

| 5. | „Babbar Chalsa“. |
| --- | --- |

5.

„Babbar Chalsa“.

| 6. | „Komunistická strana Filipín“ vrátane „Novej ľudovej armády“ (New People's Army) – „NPA“, Filipíny. |
| --- | --- |

6.

„Komunistická strana Filipín“ vrátane „Novej ľudovej armády“ (New People's Army) – „NPA“, Filipíny.

| 7. | „Gama'a al-Islamiyya“ (alias „Al-Gama'a al-Islamiyya“) („Islamská skupina“–„IG“). |
| --- | --- |

7.

„Gama'a al-Islamiyya“ (alias „Al-Gama'a al-Islamiyya“) („Islamská skupina“–„IG“).

| 8. | „İslami Büyük Doğu Akıncılar Cephesi“ – „IBDA-C“ („Islamský front veľkých východných bojovníkov“). |
| --- | --- |

8.

„İslami Büyük Doğu Akıncılar Cephesi“ – „IBDA-C“ („Islamský front veľkých východných bojovníkov“).

| 9. | „Hamas“ vrátane „Hamas-Izz al-Din al-Qassem“. |
| --- | --- |

9.

„Hamas“ vrátane „Hamas-Izz al-Din al-Qassem“.

| 10. | „Vojenské krídlo organizácie Hizballáh“ [alias „Hizballah Military Wing“, alias „Hezbollah Military Wing“, alias „Hizbullah Military Wing“, alias „Hizbollah Military Wing“, alias „Hezballah Military Wing“, alias „Hisbollah Military Wing“, alias „Hizbu'llah Military Wing“ alias „Hizb Allah Military Wing“, alias „Jihad Council“ a všetky jednotky, ktoré sa k nemu hlásia, vrátane organizácie pre vonkajšiu bezpečnosť („External Security Organisation“)] |
| --- | --- |

10.

„Vojenské krídlo organizácie Hizballáh“ [alias „Hizballah Military Wing“, alias „Hezbollah Military Wing“, alias „Hizbullah Military Wing“, alias „Hizbollah Military Wing“, alias „Hezballah Military Wing“, alias „Hisbollah Military Wing“, alias „Hizbu'llah Military Wing“ alias „Hizb Allah Military Wing“, alias „Jihad Council“ a všetky jednotky, ktoré sa k nemu hlásia, vrátane organizácie pre vonkajšiu bezpečnosť („External Security Organisation“)]

| 11. | „Hizbal Mudžahidín“ – „HM“. |
| --- | --- |

11.

„Hizbal Mudžahidín“ – „HM“.

| 12. | „Hofstadgroep“. |
| --- | --- |

12.

„Hofstadgroep“.

| 13. | „Holy Land Foundation for Relief and Development“ („Nadácia Svätej zeme pre ochranu a rozvoj“). |
| --- | --- |

13.

„Holy Land Foundation for Relief and Development“ („Nadácia Svätej zeme pre ochranu a rozvoj“).

| 14. | „Medzinárodná federácia mladých sikhov“ (International Sikh Youth Federation) – „ISYF“. |
| --- | --- |

14.

„Medzinárodná federácia mladých sikhov“ (International Sikh Youth Federation) – „ISYF“.

| 15. | „Khalisan Zindabad Force“ – „KZF“. |
| --- | --- |

15.

„Khalisan Zindabad Force“ – „KZF“.

| 16. | „Kurdská strana pracujúcich“ – „PKK“ (alias „KADEK“, alias „KONGRA-GEL“). |
| --- | --- |

16.

„Kurdská strana pracujúcich“ – „PKK“ (alias „KADEK“, alias „KONGRA-GEL“).

| 17. | „Tigre oslobodenia tamilského Ílamu“ – „LTTE“. |
| --- | --- |

17.

„Tigre oslobodenia tamilského Ílamu“ – „LTTE“.

| 18. | „Ejército de Liberación Nacional“ („Národná oslobodzovacia armáda“). |
| --- | --- |

18.

„Ejército de Liberación Nacional“ („Národná oslobodzovacia armáda“).

| 19. | „Palestínsky islamský džihád“ – „PIJ“. |
| --- | --- |

19.

„Palestínsky islamský džihád“ – „PIJ“.

| 20. | „Ľudový front za oslobodenie Palestíny“ – „PFLP“. |
| --- | --- |

20.

„Ľudový front za oslobodenie Palestíny“ – „PFLP“.

| 21. | „Ľudový front za oslobodenie Palestíny – Hlavné veliteľstvo“ (alias „PFLP – Hlavné veliteľstvo“). |
| --- | --- |

21.

„Ľudový front za oslobodenie Palestíny – Hlavné veliteľstvo“ (alias „PFLP – Hlavné veliteľstvo“).

| 22. | „Fuerzas armadas revolucionarias de Colombia“ – „FARC“ („Revolučné ozbrojené sily Kolumbie“). |
| --- | --- |

22.

„Fuerzas armadas revolucionarias de Colombia“ – „FARC“ („Revolučné ozbrojené sily Kolumbie“).

| 23. | „Devrimci Halk Kurtuluș Partisi-Cephesi“ – „DHKP/C“ (alias „Devrimci Sol“ („Revolučná ľavica“), alias „Dev Sol“) („Revolučná ľudová oslobodzovacia armáda/front/strana“). |
| --- | --- |

23.

„Devrimci Halk Kurtuluș Partisi-Cephesi“ – „DHKP/C“ (alias „Devrimci Sol“ („Revolučná ľavica“), alias „Dev Sol“) („Revolučná ľudová oslobodzovacia armáda/front/strana“).

| 24. | „Sendero Luminoso“ – „SL“ („Svetlý chodník“). |
| --- | --- |

24.

„Sendero Luminoso“ – „SL“ („Svetlý chodník“).

| 25. | „Teyrbazen Azadiya Kurdistan“ – „TAK“, [alias „Kurdistan Freedom Falcons“ („Sokoly za slobodu Kurdistanu“), alias „Kurdistan Freedom Hawks“ („Jastraby za slobodu Kurdistanu“)]. |
| --- | --- |

25.

„Teyrbazen Azadiya Kurdistan“ – „TAK“, [alias „Kurdistan Freedom Falcons“ („Sokoly za slobodu Kurdistanu“), alias „Kurdistan Freedom Hawks“ („Jastraby za slobodu Kurdistanu“)].

---

| 23.7.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 217/38 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 217/38

---

ROZHODNUTIE RADY 2014/484/SZBP

z 22. júla 2014,

ktorým sa mení spoločná pozícia 2003/495/SZBP o Iraku

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 29,

keďže:

| (1) | Rada na účely vykonania rezolúcie Bezpečnostnej rady Organizácie Spojených národov (BR OSN) 1483 (2003) prijala 7. júla 2003 spoločnú pozíciu 2003/495/SZBP (1). |
| --- | --- |

(1)

Rada na účely vykonania rezolúcie Bezpečnostnej rady Organizácie Spojených národov (BR OSN) 1483 (2003) prijala 7. júla 2003 spoločnú pozíciu 2003/495/SZBP (1).

| (2) | Niektoré ustanovenia spoločnej pozície 2003/495/SZBP je potrebné objasniť, |
| --- | --- |

(2)

Niektoré ustanovenia spoločnej pozície 2003/495/SZBP je potrebné objasniť,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Do spoločnej pozície 2003/495/SZBP sa vkladá tento článok:

„Článok 2a

Osobám a subjektom uvedeným v článku 2 písm. b) sa priamo ani nepriamo a ani v ich prospech nedajú k dispozícii žiadne finančné prostriedky alebo hospodárske zdroje.

Výnimky sa môžu udeliť v prípade finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov, ktoré sú:

| a) | nevyhnutné na uspokojenie základných potrieb osôb uvedených v článku 2 písm. b) a ich nezaopatrených rodinných príslušníkov vrátane platieb za potraviny, nájom alebo hypotéku, lieky a lekárske ošetrenie, úhrady daní, poistného a poplatkov za verejnoprospešné služby; |
| --- | --- |

a)

nevyhnutné na uspokojenie základných potrieb osôb uvedených v článku 2 písm. b) a ich nezaopatrených rodinných príslušníkov vrátane platieb za potraviny, nájom alebo hypotéku, lieky a lekárske ošetrenie, úhrady daní, poistného a poplatkov za verejnoprospešné služby;

| b) | určené výlučne na úhradu primeraných honorárov a náhradu výdavkov, ktoré vznikli v súvislosti s poskytovaním právnych služieb; |
| --- | --- |

b)

určené výlučne na úhradu primeraných honorárov a náhradu výdavkov, ktoré vznikli v súvislosti s poskytovaním právnych služieb;

| c) | určené výlučne na úhradu poplatkov alebo náhradu nákladov na služby spojené s bežným vedením alebo správou zmrazených finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov alebo |
| --- | --- |

c)

určené výlučne na úhradu poplatkov alebo náhradu nákladov na služby spojené s bežným vedením alebo správou zmrazených finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov alebo

| d) | potrebné na mimoriadne výdavky pod podmienkou, že relevantný príslušný orgán oznámil príslušným orgánom ostatných členských štátov a Komisii aspoň dva týždne pred udelením povolenia dôvody, na základe ktorých sa domnieva, že by osobitné povolenie malo byť udelené.“ |
| --- | --- |

d)

potrebné na mimoriadne výdavky pod podmienkou, že relevantný príslušný orgán oznámil príslušným orgánom ostatných členských štátov a Komisii aspoň dva týždne pred udelením povolenia dôvody, na základe ktorých sa domnieva, že by osobitné povolenie malo byť udelené.“

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Úradnom vestníku Európskej únie

V Bruseli 22. júla 2014

Za Radu

predsedníčka

C. ASHTON

---

(1)  Spoločná pozícia Rady 2003/495/SZBP zo 7. júla 2003 o Iraku a o zrušení spoločných pozícií 96/741/SZBP a 2002/599/SZBP (Ú. v. EÚ L 169, 8.7.2003, s. 72).

1

---

| 23.7.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 217/39 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 217/39

---

ROZHODNUTIE RADY 2014/485/SZBP

z 22. júla 2014,

ktorým sa mení rozhodnutie 2012/389/SZBP o misii Európskej únie na budovanie regionálnych námorných kapacít v Africkom rohu (EUCAP NESTOR)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 28, článok 42 ods. 4 a článok 43 ods. 2,

so zreteľom na návrh vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku,

keďže:

| (1) | Rada 16. júla 2012 prijala rozhodnutie 2012/389/SZBP (1). Účinnosť uvedeného rozhodnutia sa končí 15. júla 2014. |
| --- | --- |

(1)

Rada 16. júla 2012 prijala rozhodnutie 2012/389/SZBP (1). Účinnosť uvedeného rozhodnutia sa končí 15. júla 2014.

| (2) | Politický a bezpečnostný výbor (PBV) 18. marca 2014 odporučil predĺžiť misiu do 12. decembra 2016 v súlade so strategickým preskúmaním. |
| --- | --- |

(2)

Politický a bezpečnostný výbor (PBV) 18. marca 2014 odporučil predĺžiť misiu do 12. decembra 2016 v súlade so strategickým preskúmaním.

| (3) | Misia EUCAP NESTOR sa uskutoční v situácii, ktorá sa môže zhoršiť a mohla by poškodiť dosahovanie cieľov vonkajšej činnosti Únie uvedených v článku 21 Zmluvy o Európskej únii (ZEÚ), |
| --- | --- |

(3)

Misia EUCAP NESTOR sa uskutoční v situácii, ktorá sa môže zhoršiť a mohla by poškodiť dosahovanie cieľov vonkajšej činnosti Únie uvedených v článku 21 Zmluvy o Európskej únii (ZEÚ),

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Rozhodnutie 2012/389/SZBP sa mení takto:

| 1. | Článok 2 sa nahrádza takto:
  „Článok 2
  Poslanie
  Cieľom EUCAP NESTOR je pomáhať krajinám v Africkom rohu a západnej časti Indického oceánu pri posilňovaní ich kapacít v oblasti námornej bezpečnosti, aby mohli účinnejšie bojovať proti pirátstvu. EUCAP NESTOR sa v prvom rade zameria na Somálsko a v druhom na Džibutsko, Seychely a Tanzániu.“ |
| --- | --- |

1.

Článok 2 sa nahrádza takto:

„Článok 2

Poslanie

Cieľom EUCAP NESTOR je pomáhať krajinám v Africkom rohu a západnej časti Indického oceánu pri posilňovaní ich kapacít v oblasti námornej bezpečnosti, aby mohli účinnejšie bojovať proti pirátstvu. EUCAP NESTOR sa v prvom rade zameria na Somálsko a v druhom na Džibutsko, Seychely a Tanzániu.“

| 2. | Článok 3 sa nahrádza takto:
  „Článok 3
  Ciele a úlohy
  1.   EUCAP NESTOR na účely splnenia svojho poslania uvedeného v článku 2:






  a) | posilňuje kapacity štátov uvedených v článku 2 na účely účinného vykonávania námornej správy nad ich pobrežím, vnútrozemskými vodami, pobrežnými moriami a výhradnými hospodárskymi zónami; |
| --- | --- | --- |

2.

Článok 3 sa nahrádza takto:

„Článok 3

Ciele a úlohy

1.   EUCAP NESTOR na účely splnenia svojho poslania uvedeného v článku 2:

a)

posilňuje kapacity štátov uvedených v článku 2 na účely účinného vykonávania námornej správy nad ich pobrežím, vnútrozemskými vodami, pobrežnými moriami a výhradnými hospodárskymi zónami;

| b) | podporuje uvedené štáty pri preberaní zodpovednosti za boj proti pirátstvu v súlade so zásadami právneho štátu a normami v oblasti ľudských práv; |
| --- | --- |

b)

podporuje uvedené štáty pri preberaní zodpovednosti za boj proti pirátstvu v súlade so zásadami právneho štátu a normami v oblasti ľudských práv;

| c) | posilňuje regionálnu spoluprácu a koordináciu námornej bezpečnosti; |
| --- | --- |

c)

posilňuje regionálnu spoluprácu a koordináciu námornej bezpečnosti;

| d) | cieleným a konkrétnym spôsobom prispieva k prebiehajúcemu medzinárodnému úsiliu. |
| --- | --- |

d)

cieleným a konkrétnym spôsobom prispieva k prebiehajúcemu medzinárodnému úsiliu.

2.   Na dosiahnutie svojho cieľa koná misia EUCAP NESTOR v súlade s operačnými usmerneniami a úlohami stanovenými v dokumentoch operačného plánovania schválených Radou.

3.   EUCAP NESTOR nevykonáva žiadnu výkonnú funkciu.“

| 3. | Článok 4 sa mení takto:






  a) | odsek 2 sa nahrádza takto:
  „2.   Misia EUCAP NESTOR je štruktúrovaná v súlade so svojimi plánovacími dokumentmi.“; |
| --- | --- | --- |

3.

Článok 4 sa mení takto:

a)

odsek 2 sa nahrádza takto:

„2.   Misia EUCAP NESTOR je štruktúrovaná v súlade so svojimi plánovacími dokumentmi.“;

| b) | odsek 3 sa vypúšťa. |
| --- | --- |

b)

odsek 3 sa vypúšťa.

| 4. | Článok 6 sa mení takto:






  a) | vkladá sa tento odsek:
  „1a.   Vedúci misie zastupuje misiu EUCAP NESTOR v oblasti jej činnosti. Vedúci misie môže v rámci svojej celkovej zodpovednosti delegovať riadiace úlohy týkajúce sa personálnych a finančných záležitostí na členov personálu EUCAP NESTOR.“; |
| --- | --- | --- |

4.

Článok 6 sa mení takto:

a)

vkladá sa tento odsek:

„1a.   Vedúci misie zastupuje misiu EUCAP NESTOR v oblasti jej činnosti. Vedúci misie môže v rámci svojej celkovej zodpovednosti delegovať riadiace úlohy týkajúce sa personálnych a finančných záležitostí na členov personálu EUCAP NESTOR.“;

| b) | odsek 4 sa vypúšťa; |
| --- | --- |

b)

odsek 4 sa vypúšťa;

| c) | odsek 8 sa vypúšťa. |
| --- | --- |

c)

odsek 8 sa vypúšťa.

| 5. | V článku 7 sa odsek 4 nahrádza takto:
  „4.   Podmienky zamestnávania a práva a povinnosti medzinárodného a miestneho personálu sa ustanovia v zmluvách, ktoré sa uzavrú medzi misiou EUCAP NESTOR a dotknutými členmi personálu.“ |
| --- | --- |

5.

V článku 7 sa odsek 4 nahrádza takto:

„4.   Podmienky zamestnávania a práva a povinnosti medzinárodného a miestneho personálu sa ustanovia v zmluvách, ktoré sa uzavrú medzi misiou EUCAP NESTOR a dotknutými členmi personálu.“

| 6. | V článku 11 sa odsek 5 nahrádza takto:
  „5.   Vedúci misie zabezpečuje ochranu utajovaných skutočností EÚ v súlade s rozhodnutím Rady 2013/488/EÚ (2).

  (2)  Rozhodnutie Rady 2013/488/EÚ z 23. septembra 2013 o bezpečnostných predpisoch na ochranu utajovaných skutočností EÚ (Ú. v. EÚ L 274, 15.10.2013, s. 1).“" |
| --- | --- |

6.

V článku 11 sa odsek 5 nahrádza takto:

„5.   Vedúci misie zabezpečuje ochranu utajovaných skutočností EÚ v súlade s rozhodnutím Rady 2013/488/EÚ (2).

(2)  Rozhodnutie Rady 2013/488/EÚ z 23. septembra 2013 o bezpečnostných predpisoch na ochranu utajovaných skutočností EÚ (Ú. v. EÚ L 274, 15.10.2013, s. 1).“"

| 7. | Vkladá sa tento článok:
  „Článok 12a
  Právne ustanovenia
  V miere potrebnej na vykonávanie tohto rozhodnutia má misia EUCAP NESTOR právomoc obstarávať služby a dodávky, uzatvárať zmluvy a administratívne dojednania, zamestnávať personál, vlastniť bankové účty, nadobúdať majetok a užívať ho, plniť si záväzky a vystupovať pred súdom ako účastník konania.“ |
| --- | --- |

7.

Vkladá sa tento článok:

„Článok 12a

Právne ustanovenia

V miere potrebnej na vykonávanie tohto rozhodnutia má misia EUCAP NESTOR právomoc obstarávať služby a dodávky, uzatvárať zmluvy a administratívne dojednania, zamestnávať personál, vlastniť bankové účty, nadobúdať majetok a užívať ho, plniť si záväzky a vystupovať pred súdom ako účastník konania.“

| 8. | Článok 13 sa nahrádza takto:
  „Článok 13
  Finančné dojednania
  1.   Finančná referenčná suma určená na pokrytie výdavkov spojených s misiou EUCAP NESTOR v období od 16. júla 2012 do 15. novembra 2013 predstavuje 22 880 000 EUR.
  Finančná referenčná suma určená na pokrytie výdavkov súvisiacich s misiou EUCAP NESTOR v období od 16. novembra 2013 do 15. októbra 2014 predstavuje 11 950 000 EUR.
  2.   Všetky výdavky sa spravujú v súlade s pravidlami a postupmi, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie. Štátni príslušníci tretích štátov a štátni príslušníci hostiteľskej krajiny môžu predkladať ponuky do verejnej súťaže. S výhradou súhlasu Komisie môže misia EUCAP NESTOR uzavierať technické dojednania s členskými štátmi, hostiteľským štátom, so zúčastnenými tretími štátmi a s inými medzinárodnými aktérmi, pokiaľ ide o poskytovanie vybavenia, služieb a priestorov pre misiu EUCAP NESTOR.
  3.   Misia EUCAP NESTOR zodpovedá za plnenie svojho rozpočtu. Misia EUCAP NESTOR na tento účel podpíše dohodu s Komisiou.
  4.   Bez toho, aby boli dotknuté existujúce ustanovenia štatútu misie EUCAP NESTOR a jej personálu, uvedená misia zodpovedá za všetky nároky a záväzky vyplývajúce z vykonávania mandátu, ktoré sa začne 16. júla 2014, okrem nárokov, ktoré sa týkajú závažného porušenia povinností zo strany vedúceho misie, za ktoré nesie vedúci misie osobnú zodpovednosť.
  5.   Vykonávaním finančných ustanovení nie je dotknutá hierarchia velenia ustanovená v článkoch 4, 5 a 6 a operačné požiadavky misie EUCAP NESTOR vrátane kompatibility vybavenia a interoperability jej tímov.
  6.   Výdavky sa považujú za oprávnené od 16. júla 2012.“ |
| --- | --- |

8.

Článok 13 sa nahrádza takto:

„Článok 13

Finančné dojednania

1.   Finančná referenčná suma určená na pokrytie výdavkov spojených s misiou EUCAP NESTOR v období od 16. júla 2012 do 15. novembra 2013 predstavuje 22 880 000 EUR.

Finančná referenčná suma určená na pokrytie výdavkov súvisiacich s misiou EUCAP NESTOR v období od 16. novembra 2013 do 15. októbra 2014 predstavuje 11 950 000 EUR.

2.   Všetky výdavky sa spravujú v súlade s pravidlami a postupmi, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie. Štátni príslušníci tretích štátov a štátni príslušníci hostiteľskej krajiny môžu predkladať ponuky do verejnej súťaže. S výhradou súhlasu Komisie môže misia EUCAP NESTOR uzavierať technické dojednania s členskými štátmi, hostiteľským štátom, so zúčastnenými tretími štátmi a s inými medzinárodnými aktérmi, pokiaľ ide o poskytovanie vybavenia, služieb a priestorov pre misiu EUCAP NESTOR.

3.   Misia EUCAP NESTOR zodpovedá za plnenie svojho rozpočtu. Misia EUCAP NESTOR na tento účel podpíše dohodu s Komisiou.

4.   Bez toho, aby boli dotknuté existujúce ustanovenia štatútu misie EUCAP NESTOR a jej personálu, uvedená misia zodpovedá za všetky nároky a záväzky vyplývajúce z vykonávania mandátu, ktoré sa začne 16. júla 2014, okrem nárokov, ktoré sa týkajú závažného porušenia povinností zo strany vedúceho misie, za ktoré nesie vedúci misie osobnú zodpovednosť.

5.   Vykonávaním finančných ustanovení nie je dotknutá hierarchia velenia ustanovená v článkoch 4, 5 a 6 a operačné požiadavky misie EUCAP NESTOR vrátane kompatibility vybavenia a interoperability jej tímov.

6.   Výdavky sa považujú za oprávnené od 16. júla 2012.“

| 9. | Vkladá sa tento článok:
  „Článok 13a
  Projektová skupina
  1.   EUCAP NESTOR má projektovú skupinu na určovanie a vykonávanie projektov. EUCAP NESTOR podľa potreby uľahčuje projekty, ktoré na vlastnú zodpovednosť vykonávajú členské štáty a tretie štáty v oblastiach súvisiacich s misiou EUCAP NESTOR a na podporu jej cieľa, a poskytuje v súvislosti s týmito projektmi poradenstvo.
  2.   Misia EUCAP NESTOR je oprávnená použiť finančné príspevky členských štátov alebo tretích štátov na vykonávanie určených projektov, ktoré konzistentným spôsobom dopĺňajú ostatné činnosti misie EUCAP NESTOR, v týchto prípadoch:






  a) | projekt je uvedený vo finančnom výkaze k tomuto rozhodnutiu alebo |
| --- | --- | --- |

9.

Vkladá sa tento článok:

„Článok 13a

Projektová skupina

1.   EUCAP NESTOR má projektovú skupinu na určovanie a vykonávanie projektov. EUCAP NESTOR podľa potreby uľahčuje projekty, ktoré na vlastnú zodpovednosť vykonávajú členské štáty a tretie štáty v oblastiach súvisiacich s misiou EUCAP NESTOR a na podporu jej cieľa, a poskytuje v súvislosti s týmito projektmi poradenstvo.

2.   Misia EUCAP NESTOR je oprávnená použiť finančné príspevky členských štátov alebo tretích štátov na vykonávanie určených projektov, ktoré konzistentným spôsobom dopĺňajú ostatné činnosti misie EUCAP NESTOR, v týchto prípadoch:

a)

projekt je uvedený vo finančnom výkaze k tomuto rozhodnutiu alebo

| b) | projekt sa do tohto finančného výkazu zahrnie v priebehu misie prostredníctvom zmeny na žiadosť vedúceho misie. |
| --- | --- |

b)

projekt sa do tohto finančného výkazu zahrnie v priebehu misie prostredníctvom zmeny na žiadosť vedúceho misie.

Misia EUCAP NESTOR uzavrie s týmito štátmi dohodu, ktorá zahŕňa najmä osobitné postupy, pokiaľ ide o reakciu na akúkoľvek sťažnosť tretích strán týkajúcu sa škôd vzniknutých v dôsledku konania misie EUCAP NESTOR alebo opomenutia z jej strany pri využívaní finančných prostriedkov, ktoré tieto štáty poskytli. Prispievajúce štáty nesmú v žiadnom prípade brať Úniu alebo VP na zodpovednosť za konanie misie EUCAP NESTOR alebo opomenutie z jej strany pri využívaní finančných prostriedkov, ktoré tieto štáty poskytli.

3.   PBV odsúhlasuje prijatie finančného príspevku tretích štátov na projektovú skupinu.“

| 10. | V článku 15 sa spojenie „s rozhodnutím 2011/292/EÚ“ nahrádza spojením „s rozhodnutím 2013/488/EÚ“. |
| --- | --- |

10.

V článku 15 sa spojenie „s rozhodnutím 2011/292/EÚ“ nahrádza spojením „s rozhodnutím 2013/488/EÚ“.

| 11. | V článku 16 sa druhý odsek nahrádza takto:
  „Uplatňuje sa do 12. decembra 2016.“ |
| --- | --- |

11.

V článku 16 sa druhý odsek nahrádza takto:

„Uplatňuje sa do 12. decembra 2016.“

Článok 2

Nadobudnutie účinnosti

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

Uplatňuje sa od 16. júla 2014.

V Bruseli 22. júla 2014

Za Radu

predsedníčka

C. ASHTON

---

(1)  Ú. v. EÚ L 187, 17.7.2012, s. 40.

1

---

| 23.7.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 217/42 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 217/42

---

ROZHODNUTIE RADY 2014/486/SZBP

z 22. júla 2014

o poradnej misii Európskej únie pre reformu sektora civilnej bezpečnosti na Ukrajine (EUAM Ukraine)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 28, článok 42 ods. 4 a článok 43 ods. 2,

so zreteľom na návrh vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku,

keďže:

| (1) | Rada sa 14. apríla 2014 vyjadrila, že je pripravená pomôcť Ukrajine v oblasti reformy sektora civilnej bezpečnosti, podpory polície a právneho štátu a pri vypracovaní politického rámca pre krízový prístup (PFCA) na Ukrajine, pričom sa zvážia všetky možnosti vrátane prípadnej misie v rámci spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky (SBOP). |
| --- | --- |

(1)

Rada sa 14. apríla 2014 vyjadrila, že je pripravená pomôcť Ukrajine v oblasti reformy sektora civilnej bezpečnosti, podpory polície a právneho štátu a pri vypracovaní politického rámca pre krízový prístup (PFCA) na Ukrajine, pričom sa zvážia všetky možnosti vrátane prípadnej misie v rámci spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky (SBOP).

| (2) | Minister zahraničných vecí Ukrajiny zaslal 8. mája 2014 vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (VP) list, v ktorom vyjadril záujem o nasadenie misie v rámci SBOP na Ukrajine. |
| --- | --- |

(2)

Minister zahraničných vecí Ukrajiny zaslal 8. mája 2014 vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (VP) list, v ktorom vyjadril záujem o nasadenie misie v rámci SBOP na Ukrajine.

| (3) | Rada 12. mája 2014 pripomenula, že je pripravená pomôcť Ukrajine v oblasti reformy sektora civilnej bezpečnosti, uvítala politický rámec pre krízový prístup (PFCA) na Ukrajine a poverila Európsku službu pre vonkajšiu činnosť (ESVČ), aby pripravila koncepciu krízového riadenia (CMC) pre prípadnú civilnú misiu v rámci SBOP. Tiež zdôraznila význam koordinácie a komplementarity s Organizáciou pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe (OBSE) a inými medzinárodnými aktérmi. |
| --- | --- |

(3)

Rada 12. mája 2014 pripomenula, že je pripravená pomôcť Ukrajine v oblasti reformy sektora civilnej bezpečnosti, uvítala politický rámec pre krízový prístup (PFCA) na Ukrajine a poverila Európsku službu pre vonkajšiu činnosť (ESVČ), aby pripravila koncepciu krízového riadenia (CMC) pre prípadnú civilnú misiu v rámci SBOP. Tiež zdôraznila význam koordinácie a komplementarity s Organizáciou pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe (OBSE) a inými medzinárodnými aktérmi.

| (4) | Rada 23. júna 2014 schválila koncepciu krízového riadenia (CMC), pokiaľ ide o možnú akciu v rámci SBOP na podporu reformy sektora civilnej bezpečnosti. |
| --- | --- |

(4)

Rada 23. júna 2014 schválila koncepciu krízového riadenia (CMC), pokiaľ ide o možnú akciu v rámci SBOP na podporu reformy sektora civilnej bezpečnosti.

| (5) | Minister zahraničných vecí Ukrajiny 11. júla 2014 zaslal VP list, ktorým akceptuje nasadenie misie v rámci SBOP. |
| --- | --- |

(5)

Minister zahraničných vecí Ukrajiny 11. júla 2014 zaslal VP list, ktorým akceptuje nasadenie misie v rámci SBOP.

| (6) | Misia EUAM Ukraine sa uskutoční v situácii, ktorá sa môže zhoršiť a mohla by poškodiť dosahovanie cieľov vonkajšej činnosti Únie uvedených v článku 21 Zmluvy o Európskej únii (Zmluva o EÚ), |
| --- | --- |

(6)

Misia EUAM Ukraine sa uskutoční v situácii, ktorá sa môže zhoršiť a mohla by poškodiť dosahovanie cieľov vonkajšej činnosti Únie uvedených v článku 21 Zmluvy o Európskej únii (Zmluva o EÚ),

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Poslanie

Únia zriaďuje poradnú misiu pre reformu sektora civilnej bezpečnosti na Ukrajine (misia EUAM Ukraine) na pomoc Ukrajine v oblasti reformy sektora civilnej bezpečnosti vrátane polície a právneho štátu.

Článok 2

Mandát

1.   Na podporu záväzku Ukrajiny uskutočniť reformu bezpečnostného sektoru poskytuje nevýkonná civilná misia v rámci SBOP príslušným ukrajinským orgánom vedenie a poradenstvo pri vypracovaní obnovených bezpečnostných stratégií a následnom vykonávaní príslušných komplexných a jednotných reformných aktivít, s cieľom:

| — | vytvoriť koncepčný rámec pre plánovanie a vykonávanie reforiem, ktorých cieľom sú udržateľné bezpečnostné služby zabezpečujúce právny štát, a to spôsobom, ktorý prispeje k posilnenie ich legitimity a zvýšeniu dôvery verejnosti, pri plnom dodržaní ľudských práv a v súlade s procesom ústavnej reformy, |
| --- | --- |

—

vytvoriť koncepčný rámec pre plánovanie a vykonávanie reforiem, ktorých cieľom sú udržateľné bezpečnostné služby zabezpečujúce právny štát, a to spôsobom, ktorý prispeje k posilnenie ich legitimity a zvýšeniu dôvery verejnosti, pri plnom dodržaní ľudských práv a v súlade s procesom ústavnej reformy,

| — | reorganizovať a reštrukturalizovať bezpečnostné služby spôsobom, ktorý by umožňoval opätovné získanie kontroly nad nimi a zodpovednosti za ne. |
| --- | --- |

—

reorganizovať a reštrukturalizovať bezpečnostné služby spôsobom, ktorý by umožňoval opätovné získanie kontroly nad nimi a zodpovednosti za ne.

Na dosiahnutie svojich cieľov koná misia EUAM Ukraine na základe parametrov vymedzených v koncepcii krízového riadenia (CMC), ktorú Rada schválila 23. júna 2014 a v operačných plánovacích dokumentoch.

2.   V rámci jej počiatočného mandátu misia pomáha pri komplexnom procese plánovania reformy sektora civilnej bezpečnosti podporujúc rýchlu prípravu a vykonávanie reformných opatrení.

Článok 3

Hierarchia velenia a štruktúra

1.   Misia EUAM Ukraine má jednotnú hierarchiu velenia pre operácie krízového riadenia.

2.   Misia EUAM Ukraine má svoje veliteľstvo v Kyjeve.

3.   Misia EUAM Ukraine je štruktúrovaná v súlade s plánovacími dokumentmi.

Článok 4

Plánovanie a začatie misie EUAM Ukraine

1.   Misia sa začína rozhodnutím Rady k dátumu, ktorý odporučí veliteľ civilnej operácie misie EUAM Ukraine, akonáhle táto misia dosiahne počiatočnú operačnú spôsobilosť.

2.   Predsunutá jednotka misie EUAM Ukraine má za úlohu pripraviť zriadenie misie z logistického, infraštruktúrneho a bezpečnostného hľadiska a poskytnúť prvky potrebné na vypracovanie operačných plánovacích dokumentov ako aj druhého finančného výkazu.

Článok 5

Veliteľ civilnej operácie

1.   Riaditeľ útvaru pre plánovanie a vedenie civilných operácií (CPCC) je veliteľom civilnej operácie misie EUAM Ukraine. CCPC je veliteľovi civilnej operácie k dispozícii na účely plánovania a vedenia misie EUAM Ukraine.

2.   Veliteľ civilnej operácie velí misii EUAM Ukraine a riadi ju, pričom podlieha politickej kontrole a strategickému riadeniu zo strany Politického a bezpečnostného výboru (PBV) a celkovej právomoci VP.

3.   Veliteľ civilnej operácie zabezpečuje v súvislosti s vedením operácií riadne a efektívne vykonávanie rozhodnutí Rady, ako aj rozhodnutí PBV, a to aj tým, že vedúcemu misie dáva podľa potreby pokyny a poskytuje mu poradenstvo a technickú podporu.

4.   Veliteľ civilnej operácie podáva prostredníctvom VP správy Rade.

5.   Všetok vyslaný personál zostáva v plnom rozsahu pod velením vnútroštátnych orgánov vysielajúceho štátu v súlade s jeho vnútroštátnymi pravidlami alebo dotknutej inštitúcie Únie alebo Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (ESVČ). Tieto orgány odovzdajú veliteľovi civilnej operácie operačnú kontrolu nad svojím personálom.

6.   Veliteľ civilnej operácie má celkovú zodpovednosť za zabezpečenie toho, aby sa zo strany Únie riadne plnila povinnosť starostlivosti.

Článok 6

Vedúci misie

1.   Vedúci misie nesie zodpovednosť za misiu EUAM Ukraine, velí jej a riadi ju na mieste pôsobenia. Vedúci misie je priamo zodpovedný veliteľovi civilnej operácie a koná v súlade s jeho pokynmi.

2.   Vedúci misie zastupuje misiu EUAM Ukraine v oblasti jej zodpovednosti. Vedúci misie môže v rámci svojej celkovej zodpovednosti delegovať riadiace úlohy týkajúce sa personálu a finančných záležitostí na členov personálu misie EUAM Ukraine.

3.   Vedúci misie nesie administratívnu a logistickú zodpovednosť za misiu EUAM Ukraine, okrem iného aj za prostriedky, zdroje a informácie, ktoré sa misii EUAM Ukraine poskytli.

4.   Vedúci misie zodpovedá za disciplinárnu kontrolu personálu. Disciplinárne konania voči vyslanému personálu vykonáva dotknutý vnútroštátny orgán v súlade s vnútroštátnymi pravidlami, dotknutá inštitúcia Únie alebo ESVČ.

Článok 7

Politická kontrola a strategické riadenie

1.   Misiu EUAM Ukraine politicky kontroluje a strategicky riadi PBV pod vedením Rady a VP. Rada týmto poveruje PBV, aby na tento účel prijímal príslušné rozhodnutia v súlade s článkom 38 ods. 3 Zmluvy o EÚ. Toto poverenie zahŕňa právomoc vymenovať vedúceho misie na návrh VP a meniť koncept operácií (CONOPS) a operačný plán (OPLAN). Rada si ponecháva právomoc rozhodovať o cieľoch a o ukončení misie EUAM Ukraine.

2.   PBV pravidelne podáva Rade správy.

3.   Veliteľ civilnej operácie a vedúci misie pravidelne a podľa potreby podávajú PBV správy o otázkach, za ktoré sú zodpovední.

Článok 8

Personál

1.   Misiu EUAM Ukraine tvorí najmä personál, ktorý vyslali členské štáty, inštitúcie Únie a ESVČ. Každý členský štát, každá inštitúcia Únie a ESVČ znášajú náklady na každého člena personálu, ktorého vyslali, vrátane nákladov na cestu na miesto nasadenia a späť, miezd, zdravotného poistenia a príspevkov iných, ako sú príslušné diéty.

2.   Každý členský štát, každá inštitúcia Únie a ESVČ, ktoré člena personálu vyslali, zodpovedajú za riešenie akýchkoľvek nárokov súvisiacich s vyslaním, ktoré člen personálu, ktorého vyslal(-a), uplatní, alebo ktoré sa ho týkajú, a za začatie akéhokoľvek konania voči vyslanej osobe.

3.   Misia EUAM Ukraine môže tiež na zmluvnom základe zamestnávať medzinárodný a miestny personál, pokiaľ požadované funkcie nemôžu zabezpečovať členovia personálu vyslaní členskými štátmi. V riadne odôvodnených výnimočných prípadoch, keď nie sú k dispozícii vhodní uchádzači z členských štátov, sa podľa potreby môžu na zmluvnom základe zamestnávať štátni príslušníci zúčastňujúcich sa tretích štátov.

4.   Podmienky zamestnania a práva a povinnosti medzinárodného a miestneho personálu sa ustanovia v zmluvách, ktoré sa uzavrú medzi misiou EUAM Ukraine a dotknutými členmi personálu.

Článok 9

Štatút misie EUAM Ukraine a jej personálu

Štatút misie EUAM Ukraine a jej personálu podľa potreby aj vrátane výsad, imunít a ďalších záruk potrebných na vykonávanie a plynulý priebeh misie EUAM Ukraine je predmetom dohody uzavretej podľa článku 37 Zmluvy o EÚ a v súlade s postupom ustanoveným v článku 218 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

Článok 10

Účasť tretích štátov

1.   Bez toho, aby bola dotknutá autonómia rozhodovania Únie a jej jednotný inštitucionálny rámec, sa tretie štáty môžu vyzvať, aby k misii EUAM Ukraine prispeli za predpokladu, že budú znášať náklady na vyslanie svojho personálu vrátane miezd, poistenia proti akémukoľvek riziku, diét a nákladov na cestu na Ukrajinu a späť, a že podľa potreby prispejú na prevádzkové náklady misie EUAM Ukraine.

2.   Tretie štáty, ktoré prispievajú k misii EUAM Ukraine, majú vo vzťahu ku každodennému riadeniu misie EUAM Ukraine rovnaké práva a povinnosti ako členské štáty.

3.   Rada týmto poveruje PBV, aby prijímal príslušné rozhodnutia o prijatí navrhovaných príspevkov a zriadil výbor prispievateľov.

4.   Podrobnosti týkajúce sa účasti tretích štátov sa stanovia v dohodách, ktoré sa uzavrú v súlade s článkom 37 Zmluvy o EÚ. Ak Únia a tretí štát uzavrú alebo uzavreli dohodu, ktorou sa ustanovuje rámec účasti tohto tretieho štátu na operáciách krízového riadenia Únie, v kontexte misie EUAM Ukraine sa uplatňujú ustanovenia tejto dohody.

Článok 11

Bezpečnosť

1.   Veliteľ civilnej operácie riadi plánovanie bezpečnostných opatrení, ktoré vykonáva vedúci misie, a zabezpečuje ich riadne a účinné vykonávanie v rámci misie EUAM Ukraine v súlade s článkom 5.

2.   Vedúci misie zodpovedá za bezpečnosť misie EUAM Ukraine a za dodržiavanie minimálnych bezpečnostných požiadaviek, ktoré sa na misiu EUAM Ukraine vzťahujú, v súlade s politikou Únie týkajúcou sa bezpečnosti personálu nasadeného mimo Únie v operačnej kapacite podľa hlavy V Zmluvy o EÚ.

3.   Vedúcemu misie pomáha bezpečnostný úradník misie, ktorý mu podáva správy a zároveň udržiava úzke služobné vzťahy s ESVČ.

4.   V oblasti bezpečnosti sa personál misie EUAM Ukraine pred nastúpením do služby zúčastní na povinnej bezpečnostnej príprave, ktorá zodpovedá úrovni rizika stanoveného pre oblasť rozvinutia. Pravidelne tiež absolvuje doškoľovanie na mieste pôsobenia, ktoré organizuje bezpečnostný úradník misie.

5.   Vedúci misie zabezpečuje ochranu utajovaných skutočností EÚ v súlade s rozhodnutím Rady 2013/488/EÚ (1).

Článok 12

Zložka stáleho monitorovania

Pre misiu EUAM Ukraine sa aktivuje zložka stáleho monitorovania.

Článok 13

Právne ustanovenia

V miere potrebnej na vykonávanie tohto rozhodnutia má misia EUAM Ukraine právomoc obstarávať služby a dodávky, uzatvárať zmluvy a administratívne dojednania, zamestnávať personál, vlastniť bankové účty, nadobúdať majetok a užívať ho, plniť si záväzky a vystupovať pred súdom ako účastník konania.

Článok 14

Finančné ustanovenia

1.   Referenčná suma určená na pokrytie výdavkov spojených s misiou EUAM Ukraine do 30. novembra 2014 je 2 680 000 EUR. O výške referenčnej sumy na nasledujúce obdobia rozhodne Rada.

2.   Všetky výdavky sa spravujú v súlade s postupmi a pravidlami, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie. Účasť fyzických a právnických osôb na zadávaní verejných zákaziek zo strany misie EUAM Ukraine je otvorená bez obmedzenia. Okrem toho sa na tovary zakúpené misiou EUAM Ukraine nevzťahuje pravidlo pôvodu. S podmienkou súhlasu Komisie môže misia uzavierať technické dojednania s členskými štátmi, hostiteľským štátom, so zúčastnenými tretími štátmi a s inými medzinárodnými aktérmi, pokiaľ ide o poskytovanie vybavenia, služieb a priestorov pre misiu EUAM Ukraine.

3.   Misia EUAM Ukraine zodpovedá za plnenie rozpočtu misie. Misia EUAM Ukraine na tento účel podpíše dohodu s Komisiou.

4.   Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia o štatúte misie EUAM Ukraine a jej personálu, misia EUAM Ukraine zodpovedá za všetky nároky a záväzky vyplývajúce z vykonávania mandátu, okrem nárokov, ktoré sa týkajú závažného porušenia povinností zo strany vedúceho misie, za ktoré nesie osobnú zodpovednosť.

5.   Vykonávaním finančných ustanovení nie je dotknutá hierarchia velenia uvedená v článkoch 4, 5 a 6 a operačné požiadavky misie EUAM Ukraine vrátane kompatibility vybavenia a interoperability jej tímov.

6.   Výdavky sú oprávnené od dátumu podpisu dohody uvedenej v odseku 3.

Článok 15

Projektová skupina

1.   Misia EUAM Ukraine má projektovú skupinu na určovanie a vykonávanie projektov. Misia EUAM Ukraine podľa potreby uľahčuje projekty, ktoré na vlastnú zodpovednosť vykonávajú členské štáty a tretie štáty v oblastiach súvisiacich s mandátom misie EUAM Ukraine a na podporu jej cieľov, a poskytuje v tejto súvislosti poradenstvo.

2.   S výhradou odseku 3 je misia EUAM Ukraine oprávnená použiť finančné príspevky členských štátov alebo tretích štátov na vykonávanie určených projektov, ktoré konzistentne dopĺňajú ostatné činnosti misie EUAM Ukraine, v týchto dvoch prípadoch:

| — | projekt je uvedený vo finančnom výkaze k tomuto rozhodnutiu alebo |
| --- | --- |

—

projekt je uvedený vo finančnom výkaze k tomuto rozhodnutiu alebo

| — | projekt sa do tohto finančného výkazu zahrnie v priebehu misie prostredníctvom úpravy na žiadosť vedúceho misie. |
| --- | --- |

—

projekt sa do tohto finančného výkazu zahrnie v priebehu misie prostredníctvom úpravy na žiadosť vedúceho misie.

Misia EUAM Ukraine uzavrie s týmito štátmi dohodu, ktorá zahŕňa najmä osobitné postupy, pokiaľ ide o reakciu na akúkoľvek sťažnosť tretích strán týkajúcu sa škôd vzniknutých konaním alebo opomenutím, ktoré spôsobila misia EUAM Ukraine pri nakladaní s prostriedkami, ktoré poskytli tieto štáty. Prispievajúce štáty nesmú v žiadnom prípade brať Úniu alebo VP na zodpovednosť za konanie misie EUAM Ukraine alebo opomenutie z jej strany pri využívaní finančných prostriedkov, ktoré tieto štáty poskytli.

3.   Finančné príspevky tretích štátov na projektovú skupinu podliehajú súhlasu PBV.

Článok 16

Jednotnosť reakcie Únie a koordinácia

1.   VP zabezpečuje súlad vykonávania tohto rozhodnutia s vonkajšou činnosťou Únie ako celku.

2.   Bez toho, aby bola dotknutá hierarchia velenia, vedúci misie činnosť úzko koordinuje s delegáciou Únie na Ukrajine s cieľom zabezpečiť súlad činnosti Únie na Ukrajine. Vedúci delegácie v Kyjeve bez toho, aby zasahoval do hierarchie velenia, poskytuje misii EUAM Ukraine politické usmernenia na miestnej úrovni. Vedúci misie EUAM Ukraine a vedúci delegácie v Kyjeve začnú podľa potreby konzultácie.

3.   Misia EUAM Ukraine a hraničná podporná misia Európskej únie pre Moldavskú republiku a Ukrajinu (EUBAM Moldavsko/Ukrajina) navzájom spolupracujú.

4.   Okrem toho by sa malo vyvinúť úsilie v oblasti systematickej spolupráce, koordinácie a komplementarít s činnosťami iných relevantných medzinárodných partnerov, predovšetkým OBSE, s cieľom zabezpečiť efektívnu činnosť.

Článok 17

Poskytovanie informácií

1.   VP je oprávnený sprístupniť tretím štátom pridruženým k tomuto rozhodnutiu, podľa vhodnosti a v súlade s potrebami misie EUAM Ukraine, utajované skutočnosti Európskej únie do stupňa utajenia „RESTREINT UE/EU RESTRICTED“, ktoré boli vypracované na účely misie EUAM Ukraine, v súlade s rozhodnutím 2013/488/EÚ.

2.   V prípade konkrétnej a okamžitej operačnej potreby je VP tiež oprávnený sprístupniť hostiteľskému štátu akékoľvek utajované skutočnosti Európskej únie do stupňa utajenia „RESTREINT UE/EU RESTRICTED“, ktoré boli vypracované na účely misie EUAM Ukraine, v súlade s rozhodnutím 2013/488/EÚ. Na tento účel sa pripravia dohody medzi VP a príslušnými orgánmi hostiteľského štátu.

3.   VP je oprávnený sprístupniť tretím štátom pridruženým k tomuto rozhodnutiu akékoľvek neutajované dokumenty Únie, ktoré sa týkajú rokovaní Rady o misii EUAM Ukraine a na ktoré sa vzťahuje povinnosť zachovávať služobné tajomstvo podľa článku 6 ods. 1 rokovacieho poriadku Rady (2).

4.   VP môže tieto oprávnenia, ako aj spôsobilosť uzavrieť dohody uvedené v odseku 2 delegovať na úradníkov ESVČ, veliteľa civilnej operácie a/alebo na vedúceho misie v súlade s oddielom VII prílohy VI k rozhodnutiu Rady 2013/488/EÚ.

Článok 18

Strategické preskúmanie

Počiatočný mandát misie EUAM Ukraine trvá dva roky. Strategické preskúmanie sa uskutoční rok po začatí misie.

Článok 19

Nadobudnutie účinnosti a trvanie

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

Uplatňuje sa do konca obdobia 24 mesiacov od dátumu začatia misie EUAM Ukraine.

V Bruseli 22. júla 2014

Za Radu

predsedníčka

C. ASHTON

---

(1)  Rozhodnutie Rady 2013/488/EÚ z 23. septembra 2013 o bezpečnostných predpisoch na ochranu utajovaných skutočností EÚ (Ú. v. EÚ L 274, 15.10.2013, s. 1).

1

(2)  Rozhodnutie Rady 2009/937/EÚ z 1. decembra 2009, ktorým sa prijíma rokovací poriadok Rady (Ú. v. EÚ L 325, 11.12.2009, s. 35).

2

---

| 23.7.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 217/48 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 217/48

---

VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE RADY 2014/487/SZBP

z 22. júla 2014,

ktorým sa vykonáva rozhodnutie 2011/137/SZBP o reštriktívnych opatreniach s ohľadom na situáciu v Líbyi

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 31 ods. 2,

so zreteľom na rozhodnutie Rady 2011/137/SZBP z 28. februára 2011 o reštriktívnych opatreniach s ohľadom na situáciu v Líbyi (1), a najmä na jeho článok 8 ods. 2,

keďže:

| (1) | Rada prijala 28. februára 2011 rozhodnutie 2011/137/SZBP. |
| --- | --- |

(1)

Rada prijala 28. februára 2011 rozhodnutie 2011/137/SZBP.

| (2) | Rada zastáva názor, že už neexistujú dôvody na ponechanie jednej osoby v zozname uvedenom v prílohe IV k rozhodnutiu 2011/137/SZBP. |
| --- | --- |

(2)

Rada zastáva názor, že už neexistujú dôvody na ponechanie jednej osoby v zozname uvedenom v prílohe IV k rozhodnutiu 2011/137/SZBP.

| (3) | Rozhodnutie 2011/137/SZBP by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť, |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutie 2011/137/SZBP by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Záznam o nasledujúcej osobe sa vypúšťa zo zoznamu v prílohe IV k rozhodnutiu 2011/137/SZBP:

| 23. | ZIDANE, Mohamad Ali. |
| --- | --- |

23.

ZIDANE, Mohamad Ali.

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

V Bruseli 22. júla 2014

Za Radu

predsedníčka

C. ASHTON

---

(1)  Ú. v. EÚ L 58, 3.3.2011, s. 53.

1

---

| 23.7.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 217/49 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 217/49

---

VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE RADY 2014/488/SZBP

z 22. júla 2014,

ktorým sa vykonáva rozhodnutie 2013/255/SZBP o reštriktívnych opatreniach voči Sýrii

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 31 ods. 2,

so zreteľom na rozhodnutie Rady 2013/255/SZBP z 31. mája 2013 o reštriktívnych opatreniach voči Sýrii (1), a najmä na jeho článok 30 ods. 1,

keďže:

| (1) | Rada 31. mája 2013 prijala rozhodnutie 2013/255/SZBP. |
| --- | --- |

(1)

Rada 31. mája 2013 prijala rozhodnutie 2013/255/SZBP.

| (2) | Vzhľadom na závažnosť situácie by sa do zoznamu osôb a subjektov, na ktoré sa vzťahujú reštriktívne opatrenia, uvedeného v prílohe I k rozhodnutiu 2013/255/SZBP mali doplniť tri osoby a deväť subjektov. |
| --- | --- |

(2)

Vzhľadom na závažnosť situácie by sa do zoznamu osôb a subjektov, na ktoré sa vzťahujú reštriktívne opatrenia, uvedeného v prílohe I k rozhodnutiu 2013/255/SZBP mali doplniť tri osoby a deväť subjektov.

| (3) | Rozhodnutie 2013/255/SZBP by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť, |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutie 2013/255/SZBP by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Do zoznamu uvedeného v prílohe I k rozhodnutiu 2013/255/SZBP sa dopĺňajú osoby a subjekty uvedené v prílohe k tomuto rozhodnutiu.

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

V Bruseli 22. júla 2014

Za Radu

predsedníčka

C. ASHTON

---

(1)  Ú. v. EÚ L 147, 1.6.2013, s. 14.

1

---

PRÍLOHA

Zoznam osôb a subjektov podľa článku 1

A.   Osoby

| | Meno | Identifikačné údaje | Dôvody | Dátum zaradenia na zoznam |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 180. | Hashim Anwar al-Aqqad alias Hashem Aqqad, Hashem Akkad, Hashim Akkad | rok narodenia: 1961
  Mohagirine, Sýria | Popredný podnikateľ, stojí v čele skupiny spoločnosti Akkad Group, ktorá podniká vo viacerých sektoroch sýrskeho hospodárstva, vrátane odvetvia ropy a plynu. Poskytuje sýrskemu režimu podporu a má z neho prospech. | 23.7.2014 |
| 181. | Plukovník Suhayl Hasan alias plukovník Suhayl al-Hasan, „al-Nimir“/„The Tiger“, Sohail Hassan, Sohail al-Hassan, Suhail Hassan, Lieutenant plukovník Suhayl Hassan, brigádny generál Suhayl Hasan | | Vojenský veliteľ sýrskeho režimu zodpovedný za násilnú represiu voči civilnému obyvateľstvu; podporuje režim. | 23.7.2014 |
| 182. | Amr Armanazi alias Amr Muhammad Najib Al-Armanazi, Amr Najib Armanazi, Amrou Al-Armanazy | dátum narodenia: 7. február 1944 | Generálny riaditeľ Sýrskeho centra pre vedecké štúdie a výskum (Syrian Scientific Studies and Research Centre – SSRC), zodpovedný za poskytovanie podpory sýrskej armáde pri získavaní vybavenia používaného priamo na sledovanie demonštrantov a represie voči nim.
  Zodpovedný za násilnú represiu voči civilnému obyvateľstvu; podporuje režim. | 23.7.2014 |

Meno

Identifikačné údaje

Dôvody

Dátum zaradenia na zoznam

180.

Hashim Anwar al-Aqqad alias Hashem Aqqad, Hashem Akkad, Hashim Akkad

rok narodenia: 1961

Mohagirine, Sýria

Popredný podnikateľ, stojí v čele skupiny spoločnosti Akkad Group, ktorá podniká vo viacerých sektoroch sýrskeho hospodárstva, vrátane odvetvia ropy a plynu. Poskytuje sýrskemu režimu podporu a má z neho prospech.

23.7.2014

181.

Plukovník Suhayl Hasan alias plukovník Suhayl al-Hasan, „al-Nimir“/„The Tiger“, Sohail Hassan, Sohail al-Hassan, Suhail Hassan, Lieutenant plukovník Suhayl Hassan, brigádny generál Suhayl Hasan

Vojenský veliteľ sýrskeho režimu zodpovedný za násilnú represiu voči civilnému obyvateľstvu; podporuje režim.

23.7.2014

182.

Amr Armanazi alias Amr Muhammad Najib Al-Armanazi, Amr Najib Armanazi, Amrou Al-Armanazy

dátum narodenia: 7. február 1944

Generálny riaditeľ Sýrskeho centra pre vedecké štúdie a výskum (Syrian Scientific Studies and Research Centre – SSRC), zodpovedný za poskytovanie podpory sýrskej armáde pri získavaní vybavenia používaného priamo na sledovanie demonštrantov a represie voči nim.

Zodpovedný za násilnú represiu voči civilnému obyvateľstvu; podporuje režim.

23.7.2014

B.   Subjekty

| | Meno | Identifikačné údaje | Dôvody | Dátum zaradenia na zoznam |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 54. | Oceans Petroleum Trading. alias Overseas Petroleum Tradeing (SAL), Overseas Petroleum Company | Dunant Street, Snoubra Sector, Beirut, Lebanon | Podporuje sýrsky režim a má z neho prospech organizáciou utajených zásielok ropy pre sýrsky režim. | 23.7.2014 |
| 55. | Tri Oceans Trading | 35b Saray El Maadi Tower, Corniche El Nile, Cairo, Egypt, Postal Code 11431 P.O. Box: 1313 Maadi | Podporuje sýrsky režim a má z neho prospech organizáciou utajených zásielok ropy pre sýrsky režim. | 23.7.2014 |
| 56. | The Baniyas Refinery Company alias Banias, Banyas | Banias Refinery Building, 26 Latkia Main Road, Tartous, P.O. Box 26, Syria | Dcérska spoločnosť General Corporation for Refining and Distribution of Petroleum Products (GCRDPP), sekcia ministerstva pre ropný priemysel a nerastné zdroje. Ako taká poskytuje sýrskemu režimu finančnú podporu. | 23.7.2014 |
| 57. | The Homs Refinery Company. alias Hims, General Company for Homs Refinery | General Company for Homs Refinery Building, 352 Tripoli Street, Homs, P.O. Box 352, Syria | Dcérska spoločnosť General Corporation for Refining and Distribution of Petroleum Products (GCRDPP), sekcia ministerstva pre ropný priemysel a nerastné zdroje. Ako taká poskytuje sýrskemu režimu finančnú podporu. | 23.7.2014 |
| 58. | Army Supply Bureau | PO Box 3361, Damascus | Subjekt zapojený do obstarávania vojenského vybavenia na účely podpory režimu a ako taký zodpovedný za násilnú represiu voči civilnému obyvateľstvu v Sýrii. Pobočka sýrskeho ministerstva obrany. | 23.7.2014 |
| 59. | Industrial Establishment of Defence. alias Industrial Establishment of Defense (IED), Industrial Establishment for Defence, Defence Factories Establishment, Establissements Industriels de la Defense (EID), Establissement Industrial de la Defence (ETINDE), Coefficient Defense Foundation | Al Thawraa Street, P.O. Box 2330 Damascas alebo Al-Hameh, Damascas Countryside, P.O. Box 2230 | Subjekt zapojený do obstarávania vojenského vybavenia na účely podpory režimu a ako taký zodpovedný za násilnú represiu voči civilnému obyvateľstvu v Sýrii. Pobočka sýrskeho ministerstva obrany. | 23.7.2014 |
| 60. | Higher Institute for Applied Sciences and Technology (HISAT) | P.O. Box 31983, Barzeh | Inštitút pridružený k Sýrskemu centru pre vedecké štúdie a výskum (Syrian Scientific Studies and Research Centre – SSRC), ktoré je už zaradené na zoznam, a jeho dcérska spoločnosť. Poskytuje odbornú prípravu a podporu SSRC a je preto zodpovedný za násilnú represiu voči civilnému obyvateľstvu. | 23.7.2014 |
| 61. | National Standards & Calibration Laboratory (NSCL) | P.O. Box 4470 Damascus | Inštitúcia pridružená k Sýrskemu centru pre vedecké štúdie a výskum (Syrian Scientific Studies and Research Centre – SSRC), ktoré je už zaradené na zoznam, a jeho dcérska spoločnosť. Poskytuje odbornú prípravu a podporu centru SSRC a je preto zodpovedná za násilnú represiu voči civilnému obyvateľstvu. | 23.7.2014 |
| 62. | El Jazireh alias Al Jazerra | Shaheen Building, 2nd floor, Sami el Solh, Beyrouth; sector of hydrocarbons | Subjekt vlastnený alebo kontrolovaný Aymanom Jaberom, ktorý je spojený s osobou zaradenou na zoznam. | 23.7.2014 |

Meno

Identifikačné údaje

Dôvody

Dátum zaradenia na zoznam

54.

Oceans Petroleum Trading. alias Overseas Petroleum Tradeing (SAL), Overseas Petroleum Company

Dunant Street, Snoubra Sector, Beirut, Lebanon

Podporuje sýrsky režim a má z neho prospech organizáciou utajených zásielok ropy pre sýrsky režim.

23.7.2014

55.

Tri Oceans Trading

35b Saray El Maadi Tower, Corniche El Nile, Cairo, Egypt, Postal Code 11431 P.O. Box: 1313 Maadi

Podporuje sýrsky režim a má z neho prospech organizáciou utajených zásielok ropy pre sýrsky režim.

23.7.2014

56.

The Baniyas Refinery Company alias Banias, Banyas

Banias Refinery Building, 26 Latkia Main Road, Tartous, P.O. Box 26, Syria

Dcérska spoločnosť General Corporation for Refining and Distribution of Petroleum Products (GCRDPP), sekcia ministerstva pre ropný priemysel a nerastné zdroje. Ako taká poskytuje sýrskemu režimu finančnú podporu.

23.7.2014

57.

The Homs Refinery Company. alias Hims, General Company for Homs Refinery

General Company for Homs Refinery Building, 352 Tripoli Street, Homs, P.O. Box 352, Syria

Dcérska spoločnosť General Corporation for Refining and Distribution of Petroleum Products (GCRDPP), sekcia ministerstva pre ropný priemysel a nerastné zdroje. Ako taká poskytuje sýrskemu režimu finančnú podporu.

23.7.2014

58.

Army Supply Bureau

PO Box 3361, Damascus

Subjekt zapojený do obstarávania vojenského vybavenia na účely podpory režimu a ako taký zodpovedný za násilnú represiu voči civilnému obyvateľstvu v Sýrii. Pobočka sýrskeho ministerstva obrany.

23.7.2014

59.

Industrial Establishment of Defence. alias Industrial Establishment of Defense (IED), Industrial Establishment for Defence, Defence Factories Establishment, Establissements Industriels de la Defense (EID), Establissement Industrial de la Defence (ETINDE), Coefficient Defense Foundation

Al Thawraa Street, P.O. Box 2330 Damascas alebo Al-Hameh, Damascas Countryside, P.O. Box 2230

Subjekt zapojený do obstarávania vojenského vybavenia na účely podpory režimu a ako taký zodpovedný za násilnú represiu voči civilnému obyvateľstvu v Sýrii. Pobočka sýrskeho ministerstva obrany.

23.7.2014

60.

Higher Institute for Applied Sciences and Technology (HISAT)

P.O. Box 31983, Barzeh

Inštitút pridružený k Sýrskemu centru pre vedecké štúdie a výskum (Syrian Scientific Studies and Research Centre – SSRC), ktoré je už zaradené na zoznam, a jeho dcérska spoločnosť. Poskytuje odbornú prípravu a podporu SSRC a je preto zodpovedný za násilnú represiu voči civilnému obyvateľstvu.

23.7.2014

61.

National Standards & Calibration Laboratory (NSCL)

P.O. Box 4470 Damascus

Inštitúcia pridružená k Sýrskemu centru pre vedecké štúdie a výskum (Syrian Scientific Studies and Research Centre – SSRC), ktoré je už zaradené na zoznam, a jeho dcérska spoločnosť. Poskytuje odbornú prípravu a podporu centru SSRC a je preto zodpovedná za násilnú represiu voči civilnému obyvateľstvu.

23.7.2014

62.

El Jazireh alias Al Jazerra

Shaheen Building, 2nd floor, Sami el Solh, Beyrouth; sector of hydrocarbons

Subjekt vlastnený alebo kontrolovaný Aymanom Jaberom, ktorý je spojený s osobou zaradenou na zoznam.

23.7.2014

---

| 23.7.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 217/52 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 217/52

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 19. júna 2013

o štátnej pomoci SA. 28599 [C 23/10 (ex NN 36/10, ex CP 163/09)] poskytnutej Španielskym kráľovstvom na rozvoj digitálneho terestriálneho televízneho vysielania vo vzdialených a menej urbanizovaných oblastiach (okrem autonómneho spoločenstva Kastília-La Mancha)

[oznámené pod číslom C(2013) 3204]

(Iba španielske znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

(2014/489/EÚ)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (1), a so zreteľom na tieto pripomienky,

keďže:

1.   POSTUP

| (1) | Komisia 18. mája 2009 dostala sťažnosť od spoločnosti SES Astra S. A. (ďalej len „Astra“). Predmetom sťažnosti bola údajná schéma štátnej pomoci, ktorú španielske orgány prijali v súvislosti s prechodom z analógového na digitálne televízne vysielanie vo vzdialených a menej urbanizovaných oblastiach Španielska. Spoločnosť Astra tvrdila, že schéma predstavovala neoznámenú, a teda neoprávnenú pomoc, čo viedlo k narušeniu hospodárskej súťaže medzi platformami satelitného a terestriálneho vysielania. |
| --- | --- |

(1)

Komisia 18. mája 2009 dostala sťažnosť od spoločnosti SES Astra S. A. (ďalej len „Astra“). Predmetom sťažnosti bola údajná schéma štátnej pomoci, ktorú španielske orgány prijali v súvislosti s prechodom z analógového na digitálne televízne vysielanie vo vzdialených a menej urbanizovaných oblastiach Španielska. Spoločnosť Astra tvrdila, že schéma predstavovala neoznámenú, a teda neoprávnenú pomoc, čo viedlo k narušeniu hospodárskej súťaže medzi platformami satelitného a terestriálneho vysielania.

| (2) | Sporná schéma vychádza zo zákona 10/2005 zo 14. júna 2005 o naliehavých opatreniach na podporu digitálneho terestriálneho televízneho vysielania, liberalizáciu káblového televízneho vysielania a podporu plurality (2). Medzi ďalšie právne predpisy prijaté v súvislosti s procesom prechodu na digitálne terestriálne televízne vysielanie patria okrem iného kráľovský dekrét 944/2005 z 29. júla 2005, ktorým sa schvaľuje národný technický plán pre digitálne terestriálne televízne vysielanie (3) (ďalej len „NTP“), kráľovský dekrét 945/2005 z 29. júla 2005, ktorým sa schvaľujú všeobecné predpisy týkajúce sa poskytovania služby digitálneho terestriálneho televízneho vysielania, príkaz ITC 2476/2005 z 29. júla 2005, ktorým sa schvaľujú všeobecné predpisy a predpisy týkajúce sa poskytovania služby digitálneho terestriálneho televízneho vysielania, a kráľovský dekrét 920/2006 z 28. júla 2005, ktorým sa schvaľujú všeobecné predpisy týkajúce sa poskytovania služby rozhlasového a káblového televízneho vysielania. |
| --- | --- |

(2)

Sporná schéma vychádza zo zákona 10/2005 zo 14. júna 2005 o naliehavých opatreniach na podporu digitálneho terestriálneho televízneho vysielania, liberalizáciu káblového televízneho vysielania a podporu plurality (2). Medzi ďalšie právne predpisy prijaté v súvislosti s procesom prechodu na digitálne terestriálne televízne vysielanie patria okrem iného kráľovský dekrét 944/2005 z 29. júla 2005, ktorým sa schvaľuje národný technický plán pre digitálne terestriálne televízne vysielanie (3) (ďalej len „NTP“), kráľovský dekrét 945/2005 z 29. júla 2005, ktorým sa schvaľujú všeobecné predpisy týkajúce sa poskytovania služby digitálneho terestriálneho televízneho vysielania, príkaz ITC 2476/2005 z 29. júla 2005, ktorým sa schvaľujú všeobecné predpisy a predpisy týkajúce sa poskytovania služby digitálneho terestriálneho televízneho vysielania, a kráľovský dekrét 920/2006 z 28. júla 2005, ktorým sa schvaľujú všeobecné predpisy týkajúce sa poskytovania služby rozhlasového a káblového televízneho vysielania.

| (3) | Listom z 29. septembra 2010 Komisia informovala Španielske kráľovstvo, že v súvislosti s predmetnou pomocou poskytnutou na celom území Španielska s výnimkou autonómneho spoločenstva Kastília-La Mancha, pre ktoré sa začalo samostatné konanie, sa rozhodla začať konanie vo veci formálneho zisťovania podľa článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) (4). Rozhodnutie Komisie začať konanie (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“) bolo uverejnené 14. decembra 2010 v Úradnom vestníku Európskej únie
   (5). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k tomuto opatreniu. |
| --- | --- |

(3)

Listom z 29. septembra 2010 Komisia informovala Španielske kráľovstvo, že v súvislosti s predmetnou pomocou poskytnutou na celom území Španielska s výnimkou autonómneho spoločenstva Kastília-La Mancha, pre ktoré sa začalo samostatné konanie, sa rozhodla začať konanie vo veci formálneho zisťovania podľa článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) (4). Rozhodnutie Komisie začať konanie (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“) bolo uverejnené 14. decembra 2010 v Úradnom vestníku Európskej únie
   (5). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k tomuto opatreniu.

| (4) | Po predĺžení termínu Španielsko listom z 30. novembra 2011 odpovedalo na žiadosť o pripomienky, ktorá bola uvedená v rozhodnutí o začatí konania. Okrem ústrednej vlády predložili svoje pripomienky a/alebo odpovede na otázky položené v rozhodnutí o začatí konania aj orgány autonómnych spoločenstiev Astúria, Aragónsko, Baskicko, Kastília-León, Kastília-La Mancha (6), Extremadura, Galícia, La Rioja, Madrid a Murcia. |
| --- | --- |

(4)

Po predĺžení termínu Španielsko listom z 30. novembra 2011 odpovedalo na žiadosť o pripomienky, ktorá bola uvedená v rozhodnutí o začatí konania. Okrem ústrednej vlády predložili svoje pripomienky a/alebo odpovede na otázky položené v rozhodnutí o začatí konania aj orgány autonómnych spoločenstiev Astúria, Aragónsko, Baskicko, Kastília-León, Kastília-La Mancha (6), Extremadura, Galícia, La Rioja, Madrid a Murcia.

| (5) | Komisia dostala pripomienky aj od spoločnosti Radiodifusión Digital SL listom z 11. januára 2011, od spoločnosti Grupo Antena 3 a združenia UTECA (Unión de Televisiones Comerciales Asociadas) listami z 28. januára 2011, od spoločnosti Gestora La Sexta listom z 31. januára 2011, od spoločnosti Abertis Telecom SA (ďalej len „Abertis“) listom z 2. februára 2011 a od spoločností Astra a Telecinco listami zo 4. februára 2011. Listami z 19. januára 2011 a 9. februára 2011 Komisia zaslala tieto pripomienky Španielsku, ktoré dostalo možnosť odpovedať. Španielsko poslalo pripomienky listami z 22. februára 2011 a 14. marca 2011. |
| --- | --- |

(5)

Komisia dostala pripomienky aj od spoločnosti Radiodifusión Digital SL listom z 11. januára 2011, od spoločnosti Grupo Antena 3 a združenia UTECA (Unión de Televisiones Comerciales Asociadas) listami z 28. januára 2011, od spoločnosti Gestora La Sexta listom z 31. januára 2011, od spoločnosti Abertis Telecom SA (ďalej len „Abertis“) listom z 2. februára 2011 a od spoločností Astra a Telecinco listami zo 4. februára 2011. Listami z 19. januára 2011 a 9. februára 2011 Komisia zaslala tieto pripomienky Španielsku, ktoré dostalo možnosť odpovedať. Španielsko poslalo pripomienky listami z 22. februára 2011 a 14. marca 2011.

| (6) | V priebehu vyšetrovania sa uskutočnilo viacero stretnutí: medzi Komisiou a Španielskom 11. a 12. apríla 2011, medzi Komisiou a spoločnosťou Astra 14. apríla 2011, medzi Komisiou a spoločnosťou Abertis 5. mája 2011 a medzi Komisiou a združením UTECA 5. júla 2011. Po tom, ako Španielsko z vlastnej iniciatívy predložilo rôzne informácie vrátane pripomienok Baskicka z 24. februára 2011, bola listom zo 14. februára 2012 Španielsku adresovaná formálna žiadosť o informácie. Po predĺžení termínu Španielsko odpovedalo listom zo 16. apríla a ďalšími listami z 15., 19. a 25. júna 2012. Keďže časť informácií stále chýbala, Komisia 9. augusta 2012 poslala žiadosť o ďalšie informácie. Po predĺžení termínu Španielsko odpovedalo listom z 10. októbra 2012 a ďalším listom z 30. októbra 2012. |
| --- | --- |

(6)

V priebehu vyšetrovania sa uskutočnilo viacero stretnutí: medzi Komisiou a Španielskom 11. a 12. apríla 2011, medzi Komisiou a spoločnosťou Astra 14. apríla 2011, medzi Komisiou a spoločnosťou Abertis 5. mája 2011 a medzi Komisiou a združením UTECA 5. júla 2011. Po tom, ako Španielsko z vlastnej iniciatívy predložilo rôzne informácie vrátane pripomienok Baskicka z 24. februára 2011, bola listom zo 14. februára 2012 Španielsku adresovaná formálna žiadosť o informácie. Po predĺžení termínu Španielsko odpovedalo listom zo 16. apríla a ďalšími listami z 15., 19. a 25. júna 2012. Keďže časť informácií stále chýbala, Komisia 9. augusta 2012 poslala žiadosť o ďalšie informácie. Po predĺžení termínu Španielsko odpovedalo listom z 10. októbra 2012 a ďalším listom z 30. októbra 2012.

| (7) | Spoločnosť Abertis navyše 22. júna 2011 a 25. júla 2012 z vlastnej iniciatívy predložila ďalšie informácie. Spoločnosť Astra poskytla ďalšie informácie v listoch z 21. júla 2011, 16. mája 2011, 8. septembra 2011 a 11. novembra 2011, ktoré boli odoslané Španielsku na pripomienkovanie. |
| --- | --- |

(7)

Spoločnosť Abertis navyše 22. júna 2011 a 25. júla 2012 z vlastnej iniciatívy predložila ďalšie informácie. Spoločnosť Astra poskytla ďalšie informácie v listoch z 21. júla 2011, 16. mája 2011, 8. septembra 2011 a 11. novembra 2011, ktoré boli odoslané Španielsku na pripomienkovanie.

2.   OPIS OPATRENIA

2.1.   SÚVISLOSTI

2.1.1.   Sťažovateľ

| (8) | Sťažovateľ je prevádzkovateľ satelitnej platformy. Spoločnosť SES ASTRA (ďalej len „Astra“), ktorá bola založená v roku 1985 pod názvom Société Européenne des Satellites (SES), bola prvým súkromným satelitným prevádzkovateľom v Európe. Spoločnosť Astra prevádzkuje satelitný systém ASTRA, ktorý ponúka rozsiahle portfólio vysielacích a širokopásmových riešení pre zákazníkov v Európe i mimo nej. Vysiela rozhlasové a televízne programy priamo do miliónov domácností a poskytuje prístup k internetu a sieťové služby verejným orgánom, veľkým spoločnostiam, MSP i jednotlivým domácnostiam. |
| --- | --- |

(8)

Sťažovateľ je prevádzkovateľ satelitnej platformy. Spoločnosť SES ASTRA (ďalej len „Astra“), ktorá bola založená v roku 1985 pod názvom Société Européenne des Satellites (SES), bola prvým súkromným satelitným prevádzkovateľom v Európe. Spoločnosť Astra prevádzkuje satelitný systém ASTRA, ktorý ponúka rozsiahle portfólio vysielacích a širokopásmových riešení pre zákazníkov v Európe i mimo nej. Vysiela rozhlasové a televízne programy priamo do miliónov domácností a poskytuje prístup k internetu a sieťové služby verejným orgánom, veľkým spoločnostiam, MSP i jednotlivým domácnostiam.

| (9) | Spoločnosť Astra vo svojej sťažnosti tvrdí, že opatrenia, ktoré prijali vláda a autonómne spoločenstvá vo vzdialených a menej urbanizovaných oblastiach Španielska, sú v rozpore so zásadou technologickej neutrality, lebo predpokladajú, že terestriálny prenos je jedinou cestou k digitalizácii. Spoločnosť Astra uvádza konkrétny prípad Kantábrie. Vo verejnej súťaži na rozšírenie pokrytia digitálnym televíznym vysielaním na celé územie Kantábrie, ktorá sa začala v januári 2008, regionálna vláda Kantábrie vybrala spoločnosť Astra, aby prostredníctvom svojej platformy poskytovala voľne dostupné televízne kanály. V novembri 2008 však regionálna vláda túto zmluvu vypovedala. Podľa spoločnosti Astra orgány vypovedali zmluvu až po tom, ako sa dozvedeli, že ústredná vláda bude financovať modernizáciu analógovej terestriálnej siete. Kantábrijské orgány v liste zo 7. novembra 2008 vysvetlili, že dôvodom vypovedania zmluvy bolo to, že ústredná vláda medzitým prijala rozhodnutia o rozšírení pokrytia digitálnym televíznym vysielaním na celé Španielsko (7). Zdá sa teda, že prípad Kantábrie je dôkazom toho, že po prvé, spoločnosť Astra bola schopná súťažiť na tomto trhu, a po druhé, že rozhodnutia ústrednej vlády túto hospodársku súťaž znemožnili. |
| --- | --- |

(9)

Spoločnosť Astra vo svojej sťažnosti tvrdí, že opatrenia, ktoré prijali vláda a autonómne spoločenstvá vo vzdialených a menej urbanizovaných oblastiach Španielska, sú v rozpore so zásadou technologickej neutrality, lebo predpokladajú, že terestriálny prenos je jedinou cestou k digitalizácii. Spoločnosť Astra uvádza konkrétny prípad Kantábrie. Vo verejnej súťaži na rozšírenie pokrytia digitálnym televíznym vysielaním na celé územie Kantábrie, ktorá sa začala v januári 2008, regionálna vláda Kantábrie vybrala spoločnosť Astra, aby prostredníctvom svojej platformy poskytovala voľne dostupné televízne kanály. V novembri 2008 však regionálna vláda túto zmluvu vypovedala. Podľa spoločnosti Astra orgány vypovedali zmluvu až po tom, ako sa dozvedeli, že ústredná vláda bude financovať modernizáciu analógovej terestriálnej siete. Kantábrijské orgány v liste zo 7. novembra 2008 vysvetlili, že dôvodom vypovedania zmluvy bolo to, že ústredná vláda medzitým prijala rozhodnutia o rozšírení pokrytia digitálnym televíznym vysielaním na celé Španielsko (7). Zdá sa teda, že prípad Kantábrie je dôkazom toho, že po prvé, spoločnosť Astra bola schopná súťažiť na tomto trhu, a po druhé, že rozhodnutia ústrednej vlády túto hospodársku súťaž znemožnili.

2.1.2.   Odvetvie

| (10) | Prípad sa týka odvetvia vysielania, v ktorom pôsobí mnoho aktérov na rôznych úrovniach produktového reťazca vysielacích služieb. |
| --- | --- |

(10)

Prípad sa týka odvetvia vysielania, v ktorom pôsobí mnoho aktérov na rôznych úrovniach produktového reťazca vysielacích služieb.

| (11) | Vysielatelia sú prevádzkovatelia televíznych kanálov, ktorí nakupujú alebo tvoria vlastný televízny obsah a umiestňujú ho do kanálov. Tieto kanály potom poskytujú verejnosti prostredníctvom rôznych platforiem [napr. satelitu, digitálneho terestriálneho televízneho vysielania (DTT), kábla, IPTV]. V Španielsku zákonodarný orgán považuje vysielacie služby za službu vo verejnom záujme, takže ich poskytujú štátom vlastnení vysielatelia (RTVE), ako aj súkromní vysielatelia, ktorí dostali koncesiu od štátu (8). Takzvané voľne dostupné televízne kanály sa divákom poskytujú bezplatne. V záujme toho, aby mohli obyvatelia účinne využívať túto službu vo verejnom záujme, zákon stanovuje povinnosti minimálneho pokrytia pre verejnoprávneho vysielateľa i pre súkromných prevádzkovateľov s koncesiami. Verejnoprávni vysielatelia majú na základe toho povinnosť pokryť aspoň 98 % obyvateľov Španielska, kým súkromní vysielatelia musia pokryť aspoň 96 % obyvateľov. Celoštátni vysielatelia v Španielsku nevlastnia celoštátnu sieť televízneho vysielania. Na to, aby mohli prenášať svoj obsah a plniť si povinnosti týkajúce sa pokrytia, preto uzatvárajú dohody s prevádzkovateľmi platforiem. |
| --- | --- |

(11)

Vysielatelia sú prevádzkovatelia televíznych kanálov, ktorí nakupujú alebo tvoria vlastný televízny obsah a umiestňujú ho do kanálov. Tieto kanály potom poskytujú verejnosti prostredníctvom rôznych platforiem [napr. satelitu, digitálneho terestriálneho televízneho vysielania (DTT), kábla, IPTV]. V Španielsku zákonodarný orgán považuje vysielacie služby za službu vo verejnom záujme, takže ich poskytujú štátom vlastnení vysielatelia (RTVE), ako aj súkromní vysielatelia, ktorí dostali koncesiu od štátu (8). Takzvané voľne dostupné televízne kanály sa divákom poskytujú bezplatne. V záujme toho, aby mohli obyvatelia účinne využívať túto službu vo verejnom záujme, zákon stanovuje povinnosti minimálneho pokrytia pre verejnoprávneho vysielateľa i pre súkromných prevádzkovateľov s koncesiami. Verejnoprávni vysielatelia majú na základe toho povinnosť pokryť aspoň 98 % obyvateľov Španielska, kým súkromní vysielatelia musia pokryť aspoň 96 % obyvateľov. Celoštátni vysielatelia v Španielsku nevlastnia celoštátnu sieť televízneho vysielania. Na to, aby mohli prenášať svoj obsah a plniť si povinnosti týkajúce sa pokrytia, preto uzatvárajú dohody s prevádzkovateľmi platforiem.

| (12) | Dodávatelia telekomunikačných zariadení vyrábajú alebo inštalujú potrebnú infraštruktúru a zariadenia na vybudovanie rôznych platforiem. |
| --- | --- |

(12)

Dodávatelia telekomunikačných zariadení vyrábajú alebo inštalujú potrebnú infraštruktúru a zariadenia na vybudovanie rôznych platforiem.

| (13) | Prevádzkovatelia platforiem (alebo prevádzkovatelia sietí) (9) sú súkromné alebo verejne riadené subjekty, ktoré prevádzkujú potrebnú infraštruktúru (teda prenášajú a vysielajú signál) s cieľom poskytovať verejnosti kanály vytvárané vysielateľmi. V začiatkoch televízneho priemyslu bola jedinou dostupnou platformou analógová terestriálna platforma. S technologickým pokrokom sa na trh dostali ďalšie platformy, konkrétne satelitná platforma, káblová platforma a nedávno i platforma IPTV (10), ktorá na prenos televízneho signálu využíva širokopásmové pripojenie. |
| --- | --- |

(13)

Prevádzkovatelia platforiem (alebo prevádzkovatelia sietí) (9) sú súkromné alebo verejne riadené subjekty, ktoré prevádzkujú potrebnú infraštruktúru (teda prenášajú a vysielajú signál) s cieľom poskytovať verejnosti kanály vytvárané vysielateľmi. V začiatkoch televízneho priemyslu bola jedinou dostupnou platformou analógová terestriálna platforma. S technologickým pokrokom sa na trh dostali ďalšie platformy, konkrétne satelitná platforma, káblová platforma a nedávno i platforma IPTV (10), ktorá na prenos televízneho signálu využíva širokopásmové pripojenie.

| (14) | Pri terestriálnom vysielaní sa televízny signál odosiela z televízneho štúdia do prenosového centra (trasy), ktoré zvyčajne vlastní a prevádzkuje prevádzkovateľ vysielacej siete. Signál sa potom prenáša a distribuuje z prenosového centra (prostredníctvom trás) na televízne vysielače, ktoré riadi prevádzkovateľ siete (napr. veža). Niekedy sa signál prenáša prostredníctvom satelitu. Napokon sa signál vysiela z televíznych vysielačov do domácností. Na zabezpečenie digitalizácie analógovej terestriálnej siete televíznych vysielačov je potrebné vymeniť pozemné vysielače za digitálne. Keďže má však digitálny signál kratší dosah ako analógový signál, a preto si nová technológia vyžaduje hustejšiu sieť digitálnych pozemných vysielačov, v niektorých prípadoch je na rozšírenie pokrytia nutné vybudovať aj nové prenosové centrá. |
| --- | --- |

(14)

Pri terestriálnom vysielaní sa televízny signál odosiela z televízneho štúdia do prenosového centra (trasy), ktoré zvyčajne vlastní a prevádzkuje prevádzkovateľ vysielacej siete. Signál sa potom prenáša a distribuuje z prenosového centra (prostredníctvom trás) na televízne vysielače, ktoré riadi prevádzkovateľ siete (napr. veža). Niekedy sa signál prenáša prostredníctvom satelitu. Napokon sa signál vysiela z televíznych vysielačov do domácností. Na zabezpečenie digitalizácie analógovej terestriálnej siete televíznych vysielačov je potrebné vymeniť pozemné vysielače za digitálne. Keďže má však digitálny signál kratší dosah ako analógový signál, a preto si nová technológia vyžaduje hustejšiu sieť digitálnych pozemných vysielačov, v niektorých prípadoch je na rozšírenie pokrytia nutné vybudovať aj nové prenosové centrá.

| (15) | Pri satelitnom vysielaní sa signál odosiela do prenosového centra (trasy) a potom sa prenáša na satelit, ktorý ho vysiela do domácností. Prípadne je možné signál z televízneho štúdia priamo odoslať na satelit, za predpokladu, že štúdio má na to potrebné zariadenie. Divák musí mať satelitnú parabolu a dekodér. Na zvýšenie satelitného pokrytia regiónu je potrebné nainštalovať pozemné zariadenie v domácnosti zákazníka. Pokiaľ teda ide o geografické pokrytie, satelitná platforma by mohla obsiahnuť takmer 100 % španielskeho územia, zatiaľ čo terestriálna platforma pokrýva približne 98 %. |
| --- | --- |

(15)

Pri satelitnom vysielaní sa signál odosiela do prenosového centra (trasy) a potom sa prenáša na satelit, ktorý ho vysiela do domácností. Prípadne je možné signál z televízneho štúdia priamo odoslať na satelit, za predpokladu, že štúdio má na to potrebné zariadenie. Divák musí mať satelitnú parabolu a dekodér. Na zvýšenie satelitného pokrytia regiónu je potrebné nainštalovať pozemné zariadenie v domácnosti zákazníka. Pokiaľ teda ide o geografické pokrytie, satelitná platforma by mohla obsiahnuť takmer 100 % španielskeho územia, zatiaľ čo terestriálna platforma pokrýva približne 98 %.

2.1.3.   Súvislosti

| (16) | Skúmané opatrenie sa musí preskúmať z hľadiska uskutočnenej alebo prebiehajúcej digitalizácie vysielania prostredníctvom terestriálnych, satelitných a káblových platforiem. Výhodou digitalizovaného vysielania v porovnaní s analógovým vysielaním je vyššia kapacita prenosu v dôsledku efektívnejšieho využitia vysokofrekvenčného spektra. Prechod na digitálnu technológiu je významný najmä v prípade terestriálneho vysielania, ktoré má obmedzené frekvenčné spektrum. Satelitný prenos má na druhej strane výhodu v tom, že funguje v úplne odlišnom frekvenčnom pásme, takže nehrozí nedostatok frekvencií. |
| --- | --- |

(16)

Skúmané opatrenie sa musí preskúmať z hľadiska uskutočnenej alebo prebiehajúcej digitalizácie vysielania prostredníctvom terestriálnych, satelitných a káblových platforiem. Výhodou digitalizovaného vysielania v porovnaní s analógovým vysielaním je vyššia kapacita prenosu v dôsledku efektívnejšieho využitia vysokofrekvenčného spektra. Prechod na digitálnu technológiu je významný najmä v prípade terestriálneho vysielania, ktoré má obmedzené frekvenčné spektrum. Satelitný prenos má na druhej strane výhodu v tom, že funguje v úplne odlišnom frekvenčnom pásme, takže nehrozí nedostatok frekvencií.

| (17) | Prechodom z analógového na digitálne televízne vysielanie sa uvoľní značná časť vysokokvalitného vysokofrekvenčného spektra (tzv. digitálna dividenda), ktoré sa bude môcť využiť na rozvoj elektronických komunikačných služieb. Táto digitálna dividenda a najmä frekvencia 790 – 862 MHz („pásmo 800 MHz“) môže naštartovať odvetvie elektronickej komunikácie, výrazne posilniť konkurencieschopnosť a rast a priniesť množstvo rôznych spoločenských a kultúrnych výhod (11). |
| --- | --- |

(17)

Prechodom z analógového na digitálne televízne vysielanie sa uvoľní značná časť vysokokvalitného vysokofrekvenčného spektra (tzv. digitálna dividenda), ktoré sa bude môcť využiť na rozvoj elektronických komunikačných služieb. Táto digitálna dividenda a najmä frekvencia 790 – 862 MHz („pásmo 800 MHz“) môže naštartovať odvetvie elektronickej komunikácie, výrazne posilniť konkurencieschopnosť a rast a priniesť množstvo rôznych spoločenských a kultúrnych výhod (11).

| (18) | „Digitálna dividenda“ by mohla vzniknúť buď prechodom z terestriálnej platformy na inú platformu, alebo prechodom z analógového na digitálne terestriálne vysielanie. Možno uvažovať aj o zmiešanom riešení, ktoré by bolo kombináciou rôznych platforiem (12). |
| --- | --- |

(18)

„Digitálna dividenda“ by mohla vzniknúť buď prechodom z terestriálnej platformy na inú platformu, alebo prechodom z analógového na digitálne terestriálne vysielanie. Možno uvažovať aj o zmiešanom riešení, ktoré by bolo kombináciou rôznych platforiem (12).

| (19) | V prípade terestriálneho vysielania však nedostatok frekvencií ostáva problémom aj po digitalizácii. Potvrdzuje to skutočnosť, že španielska vláda musela krátko po ukončení prechodu z analógového na digitálne televízne vysielanie v apríli 2010 presunúť vysielateľov z pásma 800 MHz do iného frekvenčného pásma. Premiestnenie multiplexov DTT pridelených vysielateľom viedlo k ďalším nákladom a ďalšej štátnej pomoci, ktorú Komisia v súčasnosti skúma v rámci konania vo veci formálneho zisťovania (13). |
| --- | --- |

(19)

V prípade terestriálneho vysielania však nedostatok frekvencií ostáva problémom aj po digitalizácii. Potvrdzuje to skutočnosť, že španielska vláda musela krátko po ukončení prechodu z analógového na digitálne televízne vysielanie v apríli 2010 presunúť vysielateľov z pásma 800 MHz do iného frekvenčného pásma. Premiestnenie multiplexov DTT pridelených vysielateľom viedlo k ďalším nákladom a ďalšej štátnej pomoci, ktorú Komisia v súčasnosti skúma v rámci konania vo veci formálneho zisťovania (13).

| (20) | Pokiaľ ide o televízne vysielanie, terestriálny digitálny prenos možno v budúcnosti nahradiť širokopásmovou technológiou, lebo širokopásmové siete nasledujúcej generácie (NGA) sa pravdepodobne stanú vedúcou technológiou prenosu. V súčasnosti však tieto siete NGA v Španielsku neposkytujú všeobecné geografické pokrytie. |
| --- | --- |

(20)

Pokiaľ ide o televízne vysielanie, terestriálny digitálny prenos možno v budúcnosti nahradiť širokopásmovou technológiou, lebo širokopásmové siete nasledujúcej generácie (NGA) sa pravdepodobne stanú vedúcou technológiou prenosu. V súčasnosti však tieto siete NGA v Španielsku neposkytujú všeobecné geografické pokrytie.

| (21) | V Španielsku v súčasnosti existujú štyri vysielacie platformy: DTT – digitálna terestriálna technológia (DVB-T), satelit (DVB-S), kábel (DVB-C) a IPTV. DTT je hlavnou platformou pre voľne dostupné verejnoprávne a súkromné španielske televízne kanály (14). Hlavným prevádzkovateľom terestriálnej siete je spoločnosť Abertis, ktorá zároveň kontroluje satelitného prevádzkovateľa Hispasat. Existuje aj niekoľko miestnych telekomunikačných prevádzkovateľov prenášajúcich signály DTT, ktorí sú zvyčajne prepojení s celoštátnou sieťou spoločnosti Abertis. Platené televízne kanály sa vysielajú najmä cez satelit, kábel a IPTV. Hlavnými satelitnými prevádzkovateľmi sú spoločnosti Astra a Hispasat. |
| --- | --- |

(21)

V Španielsku v súčasnosti existujú štyri vysielacie platformy: DTT – digitálna terestriálna technológia (DVB-T), satelit (DVB-S), kábel (DVB-C) a IPTV. DTT je hlavnou platformou pre voľne dostupné verejnoprávne a súkromné španielske televízne kanály (14). Hlavným prevádzkovateľom terestriálnej siete je spoločnosť Abertis, ktorá zároveň kontroluje satelitného prevádzkovateľa Hispasat. Existuje aj niekoľko miestnych telekomunikačných prevádzkovateľov prenášajúcich signály DTT, ktorí sú zvyčajne prepojení s celoštátnou sieťou spoločnosti Abertis. Platené televízne kanály sa vysielajú najmä cez satelit, kábel a IPTV. Hlavnými satelitnými prevádzkovateľmi sú spoločnosti Astra a Hispasat.

| (22) | Španielsko v záujme prechodu z analógového na digitálne televízne vysielanie v rámci procesu digitalizácie prijalo v rokoch 2005 – 2008 sériu regulačných opatrení týkajúcich sa terestriálnej siete, ktoré sú opísané v časti 2.2. Územie Španielska sa nimi rozdelilo na tri odlišné oblasti:






  i) | oblasť I – zahŕňa veľkú väčšinu obyvateľov Španielska: 96 % územia v prípade súkromných vysielateľov a 98 % v prípade verejnoprávnych vysielateľov. Náklady na prechod niesli vysielatelia, takže nebola potrebná štátna pomoc; |
| --- | --- | --- |

(22)

Španielsko v záujme prechodu z analógového na digitálne televízne vysielanie v rámci procesu digitalizácie prijalo v rokoch 2005 – 2008 sériu regulačných opatrení týkajúcich sa terestriálnej siete, ktoré sú opísané v časti 2.2. Územie Španielska sa nimi rozdelilo na tri odlišné oblasti:

i)

oblasť I – zahŕňa veľkú väčšinu obyvateľov Španielska: 96 % územia v prípade súkromných vysielateľov a 98 % v prípade verejnoprávnych vysielateľov. Náklady na prechod niesli vysielatelia, takže nebola potrebná štátna pomoc;

| ii) | oblasť II – menej urbanizované a vzdialené oblasti pokrývajúce 2,5 % obyvateľov, ktorí v minulosti prijímali verejnoprávne a súkromné kanály prostredníctvom analógového terestriálneho televízneho vysielania. Keďže si však prechod na digitálnu technológiu vyžaduje modernizáciu existujúcich a vybudovanie nových prenosových centier, boli potrebné veľké investície do terestriálnej siete. Súkromní vysielatelia nemali dostatočný komerčný záujem poskytovať službu v oblasti II a odmietli niesť náklady na digitalizáciu. Španielske orgány preto vytvorili schému štátnej pomoci, ktorá je predmetom tohto konania, na modernizáciu existujúcich a vybudovanie nových prenosových centier, aby tak mohli obyvatelia, ktorí dovtedy prijímali súkromné a verejnoprávne kanály prostredníctvom analógového terestriálneho televízneho vysielania, aj naďalej prijímať všetky kanály prostredníctvom DTT. Tento proces sa bežne nazýval „rozšírenie pokrytia DTT“ (t. j. rozšírenie pokrytia DTT za hranicu pokrytia povinného pre komerčných vysielateľov); |
| --- | --- |

ii)

oblasť II – menej urbanizované a vzdialené oblasti pokrývajúce 2,5 % obyvateľov, ktorí v minulosti prijímali verejnoprávne a súkromné kanály prostredníctvom analógového terestriálneho televízneho vysielania. Keďže si však prechod na digitálnu technológiu vyžaduje modernizáciu existujúcich a vybudovanie nových prenosových centier, boli potrebné veľké investície do terestriálnej siete. Súkromní vysielatelia nemali dostatočný komerčný záujem poskytovať službu v oblasti II a odmietli niesť náklady na digitalizáciu. Španielske orgány preto vytvorili schému štátnej pomoci, ktorá je predmetom tohto konania, na modernizáciu existujúcich a vybudovanie nových prenosových centier, aby tak mohli obyvatelia, ktorí dovtedy prijímali súkromné a verejnoprávne kanály prostredníctvom analógového terestriálneho televízneho vysielania, aj naďalej prijímať všetky kanály prostredníctvom DTT. Tento proces sa bežne nazýval „rozšírenie pokrytia DTT“ (t. j. rozšírenie pokrytia DTT za hranicu pokrytia povinného pre komerčných vysielateľov);

| iii) | oblasť III – v ktorej vzhľadom na topografiu nie je možné poskytovať televíznu službu prostredníctvom terestriálnej platformy, takže sa táto služba poskytuje satelitne. Prenos signálov voľne dostupných televíznych kanálov v oblasti III zabezpečuje spoločnosť Hispasat. Poskytovanie televíznej služby cez satelit znamená náklady pre zákazníkov, ktorí si musia zakúpiť satelitné paraboly a dekodéry digitálneho signálu. |
| --- | --- |

iii)

oblasť III – v ktorej vzhľadom na topografiu nie je možné poskytovať televíznu službu prostredníctvom terestriálnej platformy, takže sa táto služba poskytuje satelitne. Prenos signálov voľne dostupných televíznych kanálov v oblasti III zabezpečuje spoločnosť Hispasat. Poskytovanie televíznej služby cez satelit znamená náklady pre zákazníkov, ktorí si musia zakúpiť satelitné paraboly a dekodéry digitálneho signálu.

2.2.   OPIS POMOCI

| (23) | Skúmaná schéma je založená na zložitom systéme právnych ustanovení, ktoré ústredné španielske orgány začali zavádzať od roku 2005. Autonómne spoločenstvá a mestské rady poskytovali na základe týchto ustanovení v rokoch 2008 – 2009 štátnu pomoc na rozvoj DTT v oblasti II, pričom príjemcom poskytli finančné prostriedky z ústredného rozpočtu a zo svojich jednotlivých rozpočtov. Od roku 2009 navyše autonómne spoločenstvá poskytujú pomoc na údržbu a prevádzku sietí v oblasti II. |
| --- | --- |

(23)

Skúmaná schéma je založená na zložitom systéme právnych ustanovení, ktoré ústredné španielske orgány začali zavádzať od roku 2005. Autonómne spoločenstvá a mestské rady poskytovali na základe týchto ustanovení v rokoch 2008 – 2009 štátnu pomoc na rozvoj DTT v oblasti II, pričom príjemcom poskytli finančné prostriedky z ústredného rozpočtu a zo svojich jednotlivých rozpočtov. Od roku 2009 navyše autonómne spoločenstvá poskytujú pomoc na údržbu a prevádzku sietí v oblasti II.

| (24) | Prvým právnym predpisom o prechode na digitálnu televíznu technológiu bol zákon 10/2005 zo 14. júna 2005 (15). Uvádza sa v ňom nutnosť podporovať prechod z analógovej na digitálnu terestriálnu technológiu a vláde sa ukladá povinnosť prijať primerané opatrenia na zaistenie tohto prechodu. |
| --- | --- |

(24)

Prvým právnym predpisom o prechode na digitálnu televíznu technológiu bol zákon 10/2005 zo 14. júna 2005 (15). Uvádza sa v ňom nutnosť podporovať prechod z analógovej na digitálnu terestriálnu technológiu a vláde sa ukladá povinnosť prijať primerané opatrenia na zaistenie tohto prechodu.

| (25) | V nadväznosti na tento mandát Rada ministrov kráľovským dekrétom 944/2005 schválila národný technický plán, ktorý pre Španielsko stanovil dátum odpojenia analógového prenosu na 3. apríla 2010 (16). |
| --- | --- |

(25)

V nadväznosti na tento mandát Rada ministrov kráľovským dekrétom 944/2005 schválila národný technický plán, ktorý pre Španielsko stanovil dátum odpojenia analógového prenosu na 3. apríla 2010 (16).

| (26) | Čo sa týka oblastí II a III, dvanáste doplnkové ustanovenie národného technického plánu obsahovalo možnosť, že miestne a regionálne orgány rozšíria pokrytie v rozsahu 96 – 100 % obyvateľov. V technickom pláne sa v tejto súvislosti konkrétne hovorí o digitálnom terestriálnom televíznom vysielaní (DTT) a stanovuje sa šesť podmienok, za ktorých môžu miestne orgány toto rozšírenie uskutočniť. Podľa podmienky e) musí byť miestna inštalácia v súlade s technickým plánom pre digitálne terestriálne televízne vysielanie. |
| --- | --- |

(26)

Čo sa týka oblastí II a III, dvanáste doplnkové ustanovenie národného technického plánu obsahovalo možnosť, že miestne a regionálne orgány rozšíria pokrytie v rozsahu 96 – 100 % obyvateľov. V technickom pláne sa v tejto súvislosti konkrétne hovorí o digitálnom terestriálnom televíznom vysielaní (DTT) a stanovuje sa šesť podmienok, za ktorých môžu miestne orgány toto rozšírenie uskutočniť. Podľa podmienky e) musí byť miestna inštalácia v súlade s technickým plánom pre digitálne terestriálne televízne vysielanie.

| (27) | Rada ministrov následne 7. septembra 2007 schválila národný plán prechodu na digitálne terestriálne televízne vysielanie (ďalej len „plán prechodu“ (17)), ktorým sa vykonáva národný technický plán. Podľa plánu prechodu sa španielske územie rozdelilo na deväťdesiat technických projektov prechodu (18) a stanovil sa termín odpojenia analógového vysielania pre každý z týchto projektov. |
| --- | --- |

(27)

Rada ministrov následne 7. septembra 2007 schválila národný plán prechodu na digitálne terestriálne televízne vysielanie (ďalej len „plán prechodu“ (17)), ktorým sa vykonáva národný technický plán. Podľa plánu prechodu sa španielske územie rozdelilo na deväťdesiat technických projektov prechodu (18) a stanovil sa termín odpojenia analógového vysielania pre každý z týchto projektov.

| (28) | Ministerstvo priemyslu, cestovného ruchu a obchodu (ďalej len „MITyC“) prijalo 29. februára 2008 rozhodnutie týkajúce sa zlepšenia telekomunikačnej infraštruktúry a zavedenia kritérií a distribúcie finančných prostriedkov určených na rozvoj informačnej spoločnosti v súlade s plánom Avanza na rok 2008 (19). V rámci tohto rozhodnutia bol schválený rozpočet vo výške 558 miliónov EUR, ktorý sa čiastočne vyčlenil na rozvoj širokopásmového pripojenia a čiastočne na digitalizáciu televízneho vysielania vo vzdialených alebo menej urbanizovaných oblastiach Španielska, ktorých sa netýka zákonná povinnosť komerčných vysielateľov (20). Digitalizácia v týchto oblastiach sa vo všeobecnosti nazývala „rozšírenie pokrytia“. Rozhodnutie sa následne realizovalo prostredníctvom série dodatkov k existujúcim rámcovým dohodám (21), ktoré uzatvorili ministerstvo MITyC a autonómne spoločenstvá medzi júlom a novembrom 2008 („dodatky k rámcovým dohodám z roku 2006“) a ktoré boli uverejnené v Úradnom vestníku Španielska samostatne pre každú autonómnu oblasť. Vo väčšine prípadov sa v týchto dohodách uvádza, že jedinou financovanou technológiou bude digitálna terestriálna technológia. Ministerstvo MITyC na základe dohôd previedlo finančné prostriedky autonómnym spoločenstvám, ktoré sa zaviazali pokryť zvyšné náklady na prevádzku zo svojich rozpočtov. Tieto dodatky obsahovali aj povinnosť miestnych orgánov splniť ustanovenia dvanásteho doplnkového ustanovenia národného technického plánu. |
| --- | --- |

(28)

Ministerstvo priemyslu, cestovného ruchu a obchodu (ďalej len „MITyC“) prijalo 29. februára 2008 rozhodnutie týkajúce sa zlepšenia telekomunikačnej infraštruktúry a zavedenia kritérií a distribúcie finančných prostriedkov určených na rozvoj informačnej spoločnosti v súlade s plánom Avanza na rok 2008 (19). V rámci tohto rozhodnutia bol schválený rozpočet vo výške 558 miliónov EUR, ktorý sa čiastočne vyčlenil na rozvoj širokopásmového pripojenia a čiastočne na digitalizáciu televízneho vysielania vo vzdialených alebo menej urbanizovaných oblastiach Španielska, ktorých sa netýka zákonná povinnosť komerčných vysielateľov (20). Digitalizácia v týchto oblastiach sa vo všeobecnosti nazývala „rozšírenie pokrytia“. Rozhodnutie sa následne realizovalo prostredníctvom série dodatkov k existujúcim rámcovým dohodám (21), ktoré uzatvorili ministerstvo MITyC a autonómne spoločenstvá medzi júlom a novembrom 2008 („dodatky k rámcovým dohodám z roku 2006“) a ktoré boli uverejnené v Úradnom vestníku Španielska samostatne pre každú autonómnu oblasť. Vo väčšine prípadov sa v týchto dohodách uvádza, že jedinou financovanou technológiou bude digitálna terestriálna technológia. Ministerstvo MITyC na základe dohôd previedlo finančné prostriedky autonómnym spoločenstvám, ktoré sa zaviazali pokryť zvyšné náklady na prevádzku zo svojich rozpočtov. Tieto dodatky obsahovali aj povinnosť miestnych orgánov splniť ustanovenia dvanásteho doplnkového ustanovenia národného technického plánu.

| (29) | Rada ministrov zároveň 17. októbra 2008 súhlasila s vyčlenením ďalších 8,72 milióna EUR na rozšírenie a dokončenie pokrytia DTT v rámci projektov prechodu, ktoré sa mali dokončiť počas prvej polovice roka 2009, teda vo fáze I plánu prechodu. Finančné prostriedky boli poskytnuté po uzatvorení nových rámcových dohôd medzi ministerstvom MITyC a autonómnymi spoločenstvami v decembri 2008 („rámcové dohody z roku 2008“). Tieto dohody sa týkali uvedeného financovania vo výške 8,72 milióna EUR a mali názov „Rámcová dohoda o spolupráci medzi Ministerstvom priemyslu, cestovného ruchu a obchodu a autonómnym spoločenstvom [...] o vykonávaní národného plánu prechodu na DTT“. Obsahovali zoznam činností, ktoré budú financovať ústredné a regionálne orgány s cieľom dosiahnuť pokrytie digitálnym televíznym vysielaním, ktoré by zodpovedalo existujúcemu analógovému pokrytiu. Tieto činnosti sa týkajú rozvoja digitálneho terestriálneho televízneho vysielania. |
| --- | --- |

(29)

Rada ministrov zároveň 17. októbra 2008 súhlasila s vyčlenením ďalších 8,72 milióna EUR na rozšírenie a dokončenie pokrytia DTT v rámci projektov prechodu, ktoré sa mali dokončiť počas prvej polovice roka 2009, teda vo fáze I plánu prechodu. Finančné prostriedky boli poskytnuté po uzatvorení nových rámcových dohôd medzi ministerstvom MITyC a autonómnymi spoločenstvami v decembri 2008 („rámcové dohody z roku 2008“). Tieto dohody sa týkali uvedeného financovania vo výške 8,72 milióna EUR a mali názov „Rámcová dohoda o spolupráci medzi Ministerstvom priemyslu, cestovného ruchu a obchodu a autonómnym spoločenstvom [...] o vykonávaní národného plánu prechodu na DTT“. Obsahovali zoznam činností, ktoré budú financovať ústredné a regionálne orgány s cieľom dosiahnuť pokrytie digitálnym televíznym vysielaním, ktoré by zodpovedalo existujúcemu analógovému pokrytiu. Tieto činnosti sa týkajú rozvoja digitálneho terestriálneho televízneho vysielania.

| (30) | Rada ministrov 29. mája 2009 schválila kritériá rozdelenia 52 miliónov EUR na financovanie opatrení prechodu na DTT zameraných na rozšírenie pokrytia projektov v rámci fáz II a III plánu prechodu (22). Rada ministrov svojím súhlasom vytvorila priame prepojenie s plánom prechodu, v ktorom sa uvádza, že „v záujme dosiahnutia cieľa stanoveného v národnom pláne prechodu na DTT, teda podobného pokrytia DTT, ako je súčasné pokrytie terestriálnym televíznym vysielaním pomocou analógovej technológie, je potrebná finančná podpora verejných orgánov“ a „priebeh tejto spolupráce oficiálne vymedzuje rámec stanovený v národnom pláne prechodu na DTT“. |
| --- | --- |

(30)

Rada ministrov 29. mája 2009 schválila kritériá rozdelenia 52 miliónov EUR na financovanie opatrení prechodu na DTT zameraných na rozšírenie pokrytia projektov v rámci fáz II a III plánu prechodu (22). Rada ministrov svojím súhlasom vytvorila priame prepojenie s plánom prechodu, v ktorom sa uvádza, že „v záujme dosiahnutia cieľa stanoveného v národnom pláne prechodu na DTT, teda podobného pokrytia DTT, ako je súčasné pokrytie terestriálnym televíznym vysielaním pomocou analógovej technológie, je potrebná finančná podpora verejných orgánov“ a „priebeh tejto spolupráce oficiálne vymedzuje rámec stanovený v národnom pláne prechodu na DTT“.

| (31) | A napokon, medzi októbrom a decembrom 2009 boli v Úradnom vestníku Španielska uverejnené dodatky k rámcových dohodám (uvedené v odôvodnení (28), ktoré sa týkali aj financovania rozšírenia pokrytia v rámci fáz II a III plánu prechodu. Tieto dodatky vymedzujú, čo sa má chápať pod pojmom „opatrenia na rozšírenie pokrytia“, pričom sa v nich výslovne uvádza len terestriálna technológia (hoci sa oficiálne nevylučujú ani ostatné technológie) (23). |
| --- | --- |

(31)

A napokon, medzi októbrom a decembrom 2009 boli v Úradnom vestníku Španielska uverejnené dodatky k rámcových dohodám (uvedené v odôvodnení (28), ktoré sa týkali aj financovania rozšírenia pokrytia v rámci fáz II a III plánu prechodu. Tieto dodatky vymedzujú, čo sa má chápať pod pojmom „opatrenia na rozšírenie pokrytia“, pričom sa v nich výslovne uvádza len terestriálna technológia (hoci sa oficiálne nevylučujú ani ostatné technológie) (23).

| (32) | Po uverejnení rámcových dohôd z roku 2008 a uvedených dodatkov (24) začali vlády autonómnych spoločenstiev realizovať rozšírenie. Buď samy usporiadali verejné súťaže, alebo tým poverili verejný podnik. Časť dotácií odsúhlasilo ministerstvo MITyC, takže sa financovali z ústredného rozpočtu, a časť financovali samotné autonómne spoločenstvá. V niektorých prípadoch autonómne spoločenstvá poverili vykonaním rozšírenia mestské rady. |
| --- | --- |

(32)

Po uverejnení rámcových dohôd z roku 2008 a uvedených dodatkov (24) začali vlády autonómnych spoločenstiev realizovať rozšírenie. Buď samy usporiadali verejné súťaže, alebo tým poverili verejný podnik. Časť dotácií odsúhlasilo ministerstvo MITyC, takže sa financovali z ústredného rozpočtu, a časť financovali samotné autonómne spoločenstvá. V niektorých prípadoch autonómne spoločenstvá poverili vykonaním rozšírenia mestské rady.

| (33) | Vo všeobecnosti sa v krajine uskutočnili dva typy verejných súťaží. V prvom rade išlo o verejné súťaže na rozšírenie pokrytia, čo znamená, že víťazná spoločnosť bola poverená úlohou poskytnúť (často vybudovať) funkčnú sieť DTT. Úlohy, ktoré bolo potrebné vykonať, zahŕňali návrh a technické vyhotovenie siete, prenos signálu, inštaláciu siete a dodávku potrebného zariadenia. Verejné súťaže druhého typu sa týkali dodávky telekomunikačných zariadení v prípade existujúcich sietí. Víťaz súťaže mal sieť modernizovať s použitím potrebného zariadenia, teda dodať, nainštalovať a aktivovať príslušné zariadenie. |
| --- | --- |

(33)

Vo všeobecnosti sa v krajine uskutočnili dva typy verejných súťaží. V prvom rade išlo o verejné súťaže na rozšírenie pokrytia, čo znamená, že víťazná spoločnosť bola poverená úlohou poskytnúť (často vybudovať) funkčnú sieť DTT. Úlohy, ktoré bolo potrebné vykonať, zahŕňali návrh a technické vyhotovenie siete, prenos signálu, inštaláciu siete a dodávku potrebného zariadenia. Verejné súťaže druhého typu sa týkali dodávky telekomunikačných zariadení v prípade existujúcich sietí. Víťaz súťaže mal sieť modernizovať s použitím potrebného zariadenia, teda dodať, nainštalovať a aktivovať príslušné zariadenie.

| (34) | Vo väčšine verejných súťaží hovoria orgány, ktoré ich usporiadali, o terestriálnej technológii a DTT, a to explicitne vo vymedzení predmetu verejnej súťaže (25) a/alebo implicitne v opise technických špecifikácií alebo zariadení, ktoré sa majú financovať (26). V niekoľkých prípadoch, v ktorých sa vyslovene spomína satelitná technológia, sa hovorí o satelitných parabolách na príjem satelitného signálu na terestriálnych vežiach (27) alebo o zariadení na prístup k digitálnemu televíznemu vysielaniu v oblasti III (28). Len veľmi málo verejných súťaží na rozšírenie je technologicky neutrálnych a nevylučuje iné technológie ako DTT (29). |
| --- | --- |

(34)

Vo väčšine verejných súťaží hovoria orgány, ktoré ich usporiadali, o terestriálnej technológii a DTT, a to explicitne vo vymedzení predmetu verejnej súťaže (25) a/alebo implicitne v opise technických špecifikácií alebo zariadení, ktoré sa majú financovať (26). V niekoľkých prípadoch, v ktorých sa vyslovene spomína satelitná technológia, sa hovorí o satelitných parabolách na príjem satelitného signálu na terestriálnych vežiach (27) alebo o zariadení na prístup k digitálnemu televíznemu vysielaniu v oblasti III (28). Len veľmi málo verejných súťaží na rozšírenie je technologicky neutrálnych a nevylučuje iné technológie ako DTT (29).

| (35) | Celkovo sa v rokoch 2008 – 2009 investovalo do rozšírenia v oblasti II takmer 163 miliónov EUR z ústredného rozpočtu (čiastočne prostredníctvom zvýhodnených úverov pre autonómne spoločenstvá od ministerstva MITyC (30)) a 60 miliónov EUR z rozpočtov 16 skúmaných autonómnych spoločenstiev. Dve mestské rady okrem toho financovali rozšírenie v sume približne 3,5 milióna EUR. |
| --- | --- |

(35)

Celkovo sa v rokoch 2008 – 2009 investovalo do rozšírenia v oblasti II takmer 163 miliónov EUR z ústredného rozpočtu (čiastočne prostredníctvom zvýhodnených úverov pre autonómne spoločenstvá od ministerstva MITyC (30)) a 60 miliónov EUR z rozpočtov 16 skúmaných autonómnych spoločenstiev. Dve mestské rady okrem toho financovali rozšírenie v sume približne 3,5 milióna EUR.

| (36) | Po rozšírení DTT v oblasti II niektoré autonómne spoločenstvá realizovali od roku 2009 druhý krok, ktorým bolo usporiadanie ďalších verejných súťaží alebo uzatvorenie príslušných zmlúv bez verejných súťaží na prevádzku a údržbu zariadenia, ktoré sa digitalizovalo a nainštalovalo v rámci rozšírenia. Na rozdiel od pomoci na prechod tieto opatrenia predstavujú prebiehajúcu pomoc. Keďže tieto zmluvy sa týkajú prevádzky a údržby terestriálnej siete nainštalovanej v oblasti II, ani ony nie sú technologicky neutrálne. Celková suma finančných prostriedkov poskytnutých prostredníctvom verejných súťaží na prevádzku a údržbu (prebiehajúca pomoc) v rokoch 2009 – 2011 bola minimálne 32,7 milióna EUR. |
| --- | --- |

(36)

Po rozšírení DTT v oblasti II niektoré autonómne spoločenstvá realizovali od roku 2009 druhý krok, ktorým bolo usporiadanie ďalších verejných súťaží alebo uzatvorenie príslušných zmlúv bez verejných súťaží na prevádzku a údržbu zariadenia, ktoré sa digitalizovalo a nainštalovalo v rámci rozšírenia. Na rozdiel od pomoci na prechod tieto opatrenia predstavujú prebiehajúcu pomoc. Keďže tieto zmluvy sa týkajú prevádzky a údržby terestriálnej siete nainštalovanej v oblasti II, ani ony nie sú technologicky neutrálne. Celková suma finančných prostriedkov poskytnutých prostredníctvom verejných súťaží na prevádzku a údržbu (prebiehajúca pomoc) v rokoch 2009 – 2011 bola minimálne 32,7 milióna EUR.

2.3.   DÔVODY ZAČATIA KONANIA

| (37) | Komisia v rozhodnutí o začatí konania v prvom rade uviedla, že sa zdá, že opísané opatrenie spĺňa všetky kritériá článku 107 ods. 1, a možno ho teda považovať za štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(37)

Komisia v rozhodnutí o začatí konania v prvom rade uviedla, že sa zdá, že opísané opatrenie spĺňa všetky kritériá článku 107 ods. 1, a možno ho teda považovať za štátnu pomoc.

| (38) | Keďže trh s televíznym vysielaním sa člení na rôzne úrovne, v rozhodnutí o začatí konania boli identifikované tri kategórie príjemcov štátnej pomoci: i) prevádzkovatelia sietí, ii) dodávatelia telekomunikačných zariadení, ktorí sa zúčastnili na verejných súťažiach na dodávku zariadenia potrebného na rozšírenie, a iii) vysielatelia televíznych kanálov. |
| --- | --- |

(38)

Keďže trh s televíznym vysielaním sa člení na rôzne úrovne, v rozhodnutí o začatí konania boli identifikované tri kategórie príjemcov štátnej pomoci: i) prevádzkovatelia sietí, ii) dodávatelia telekomunikačných zariadení, ktorí sa zúčastnili na verejných súťažiach na dodávku zariadenia potrebného na rozšírenie, a iii) vysielatelia televíznych kanálov.

| (39) | Komisia dospela k predbežnému záveru, že predmetná schéma mohla financovaním nákladov spojených s rozšírením platformy DTT spôsobiť potenciálne alebo skutočné narušenie hospodárskej súťaže medzi poskytovateľmi telekomunikačných zariadení využívajúcimi rôzne technológie a medzi terestriálnymi a satelitnými platformami. |
| --- | --- |

(39)

Komisia dospela k predbežnému záveru, že predmetná schéma mohla financovaním nákladov spojených s rozšírením platformy DTT spôsobiť potenciálne alebo skutočné narušenie hospodárskej súťaže medzi poskytovateľmi telekomunikačných zariadení využívajúcimi rôzne technológie a medzi terestriálnymi a satelitnými platformami.

| (40) | Komisia vo svojom predbežnom posúdení konštatovala, že opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, a nenašla žiadne dôvody, na základe ktorých by mohlo byť zlučiteľné s vnútorným trhom, lebo preň neplatí žiadna výnimka. |
| --- | --- |

(40)

Komisia vo svojom predbežnom posúdení konštatovala, že opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, a nenašla žiadne dôvody, na základe ktorých by mohlo byť zlučiteľné s vnútorným trhom, lebo preň neplatí žiadna výnimka.

| (41) | Ďalšie faktické podrobnosti nájdete v rozhodnutí o začatí konania, ktoré sa má považovať za neoddeliteľnú súčasť tohto rozhodnutia. |
| --- | --- |

(41)

Ďalšie faktické podrobnosti nájdete v rozhodnutí o začatí konania, ktoré sa má považovať za neoddeliteľnú súčasť tohto rozhodnutia.

3.   PRIPOMIENKY ŠPANIELSKA

3.1.   VŠEOBECNÉ PRIPOMIENKY

| (42) | Španielsko a autonómne spoločenstvá predložili na obhajobu proti rozhodnutiu o začatí konania viacero argumentov (31). Vo všeobecnosti ich možno rozdeliť do dvoch kategórií. Po prvé, španielske orgány tvrdia, že nejde o štátnu pomoc, lebo vzhľadom na to, že ide o službu všeobecného hospodárskeho záujmu, opatrenie nepredstavuje pomoc, pretože patrí do rozsahu služby verejnoprávneho vysielania vo verejnom záujme. Nevytvára navyše ani žiadnu výhodu. Po druhé, aj keby šlo o štátnu pomoc, bola by zlučiteľná podľa článku 106 ods. 2 alebo článku 107 ods. 3 písm. c), lebo a) analógová sieť už existovala a z hľadiska efektívnosti by modernizácia existujúcej infraštruktúry bola menej nákladná ako prechod na novú platformu, b) len technológia DTT by spĺňala nevyhnutné kritériá kvality a c) verejné súťaže boli technologicky neutrálne a mohli sa na nich zúčastniť aj prevádzkovatelia iných platforiem. Tieto argumenty sú zhrnuté ďalej. |
| --- | --- |

(42)

Španielsko a autonómne spoločenstvá predložili na obhajobu proti rozhodnutiu o začatí konania viacero argumentov (31). Vo všeobecnosti ich možno rozdeliť do dvoch kategórií. Po prvé, španielske orgány tvrdia, že nejde o štátnu pomoc, lebo vzhľadom na to, že ide o službu všeobecného hospodárskeho záujmu, opatrenie nepredstavuje pomoc, pretože patrí do rozsahu služby verejnoprávneho vysielania vo verejnom záujme. Nevytvára navyše ani žiadnu výhodu. Po druhé, aj keby šlo o štátnu pomoc, bola by zlučiteľná podľa článku 106 ods. 2 alebo článku 107 ods. 3 písm. c), lebo a) analógová sieť už existovala a z hľadiska efektívnosti by modernizácia existujúcej infraštruktúry bola menej nákladná ako prechod na novú platformu, b) len technológia DTT by spĺňala nevyhnutné kritériá kvality a c) verejné súťaže boli technologicky neutrálne a mohli sa na nich zúčastniť aj prevádzkovatelia iných platforiem. Tieto argumenty sú zhrnuté ďalej.

3.2.   NEEXISTENCIA POMOCI

3.2.1.   Služba všeobecného hospodárskeho záujmu

| (43) | Podľa španielskych orgánov prevádzkovatelia sietí poskytujú službu všeobecného hospodárskeho záujmu v zmysle rozsudku vo veci Altmark  (32). Autonómne spoločenstvá sú však zodpovedné za opatrenia na rozšírenie pokrytia, takže možnosť uplatniť rozsudok vo veci Altmark sa musí skúmať pre jednotlivé prípady a autonómne spoločenstvá musia preukázať, že boli splnené podmienky rozsudku vo veci Altmark. Najpodrobnejšie argumenty predložilo Baskicko, ktoré uskutočnilo digitalizáciu prostredníctvom verejnej spoločnosti Itelazpi S. A. (ďalej len „Itelazpi“). |
| --- | --- |

(43)

Podľa španielskych orgánov prevádzkovatelia sietí poskytujú službu všeobecného hospodárskeho záujmu v zmysle rozsudku vo veci Altmark  (32). Autonómne spoločenstvá sú však zodpovedné za opatrenia na rozšírenie pokrytia, takže možnosť uplatniť rozsudok vo veci Altmark sa musí skúmať pre jednotlivé prípady a autonómne spoločenstvá musia preukázať, že boli splnené podmienky rozsudku vo veci Altmark. Najpodrobnejšie argumenty predložilo Baskicko, ktoré uskutočnilo digitalizáciu prostredníctvom verejnej spoločnosti Itelazpi S. A. (ďalej len „Itelazpi“).

3.2.2.   Neexistencia výhody

| (44) | Španielsko vyjadrilo názor, že úspech poskytovateľov telekomunikačných zariadení vo verejných súťažiach na dodávku zariadenia vylučuje existenciu selektívnej výhody. |
| --- | --- |

(44)

Španielsko vyjadrilo názor, že úspech poskytovateľov telekomunikačných zariadení vo verejných súťažiach na dodávku zariadenia vylučuje existenciu selektívnej výhody.

| (45) | Čo sa týka prevádzkovateľov sietí, hoci je spoločnosť Abertis hlavným prevádzkovateľom v oblasti I a vlastní 29 % zariadení v oblasti II, ktoré sa modernizovali, neprevádzkuje sieť v oblasti II. Spoločnosť Abertis by teda opatrením nezískala výhodu ako prevádzkovateľ siete. |
| --- | --- |

(45)

Čo sa týka prevádzkovateľov sietí, hoci je spoločnosť Abertis hlavným prevádzkovateľom v oblasti I a vlastní 29 % zariadení v oblasti II, ktoré sa modernizovali, neprevádzkuje sieť v oblasti II. Spoločnosť Abertis by teda opatrením nezískala výhodu ako prevádzkovateľ siete.

| (46) | Siete prevádzkujú niektorí regionálni prevádzkovatelia, autonómne spoločenstvá alebo miestne rady, ktoré si jednoducho prenajímajú priestory a inštalácie spoločnosti Abertis. Autonómne spoločenstvá a miestne rady nesúťažia s inými prevádzkovateľmi sietí, takže nezískavajú konkurenčnú výhodu. Nevytvárajú navyše ani žiadny zisk, lebo vysielatelia v oblasti II neplatia za poskytovanie služieb prenosu. |
| --- | --- |

(46)

Siete prevádzkujú niektorí regionálni prevádzkovatelia, autonómne spoločenstvá alebo miestne rady, ktoré si jednoducho prenajímajú priestory a inštalácie spoločnosti Abertis. Autonómne spoločenstvá a miestne rady nesúťažia s inými prevádzkovateľmi sietí, takže nezískavajú konkurenčnú výhodu. Nevytvárajú navyše ani žiadny zisk, lebo vysielatelia v oblasti II neplatia za poskytovanie služieb prenosu.

| (47) | Pokiaľ ide o vysielateľov prostredníctvom DTT, Španielsko tvrdí, že vplyv skúmaných opatrení na vysielateľov je takmer neexistujúci. Opatrenia nezvýšili sledovanosť vysielateľov v porovnaní s tým, keď sa programy vysielali analógovo, lebo 2,5 % obyvateľov, ktorých sa týkalo rozšírenie pokrytia, už prijímalo analógové terestriálne televízne vysielanie. Opatrenia teda nemajú žiadny vplyv na financie týchto podnikov. |
| --- | --- |

(47)

Pokiaľ ide o vysielateľov prostredníctvom DTT, Španielsko tvrdí, že vplyv skúmaných opatrení na vysielateľov je takmer neexistujúci. Opatrenia nezvýšili sledovanosť vysielateľov v porovnaní s tým, keď sa programy vysielali analógovo, lebo 2,5 % obyvateľov, ktorých sa týkalo rozšírenie pokrytia, už prijímalo analógové terestriálne televízne vysielanie. Opatrenia teda nemajú žiadny vplyv na financie týchto podnikov.

3.3.   ZLUČITEĽNOSŤ PODĽA ČLÁNKU 106 ODS. 2 A ČLÁNKU 107 ODS. 3 PÍSM. c)

| (48) | Orgány Baskicka tvrdia, že štátna pomoc poskytnutá spoločnosti Itelazpi je zlučiteľná s vnútorným trhom podľa ustanovení článku 106 ZFEÚ. V tejto súvislosti sa domnievajú, že opatrenie spĺňa všetky podmienky rozhodnutia z 28. novembra 2005 o uplatňovaní článku 86 ods. 2 Zmluvy o ES na štátnu pomoc vo forme náhrady za služby vo verejnom záujme udeľovanej niektorým podnikom povereným poskytovaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu (ďalej len „rozhodnutie o článku 86 ods. 2“) (33). |
| --- | --- |

(48)

Orgány Baskicka tvrdia, že štátna pomoc poskytnutá spoločnosti Itelazpi je zlučiteľná s vnútorným trhom podľa ustanovení článku 106 ZFEÚ. V tejto súvislosti sa domnievajú, že opatrenie spĺňa všetky podmienky rozhodnutia z 28. novembra 2005 o uplatňovaní článku 86 ods. 2 Zmluvy o ES na štátnu pomoc vo forme náhrady za služby vo verejnom záujme udeľovanej niektorým podnikom povereným poskytovaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu (ďalej len „rozhodnutie o článku 86 ods. 2“) (33).

| (49) | V prípade, že Komisia rozhodne, že opatrenia prijaté španielskymi orgánmi v súvislosti s rozvojom digitálneho terestriálneho televízneho vysielania v oblasti II predstavujú štátnu pomoc a že nie sú zlučiteľné s vnútorným trhom v súlade s článkom 106 ZFEÚ, Španielsko tvrdí, že tieto opatrenia určite sú zlučiteľné s vnútorným trhom, pretože ich účelom je zaistiť dosiahnutie cieľa v záujme spoločenstva (prechod na digitálne vysielanie), takže by sa na ne vzťahovala výnimka uvedená v článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ. |
| --- | --- |

(49)

V prípade, že Komisia rozhodne, že opatrenia prijaté španielskymi orgánmi v súvislosti s rozvojom digitálneho terestriálneho televízneho vysielania v oblasti II predstavujú štátnu pomoc a že nie sú zlučiteľné s vnútorným trhom v súlade s článkom 106 ZFEÚ, Španielsko tvrdí, že tieto opatrenia určite sú zlučiteľné s vnútorným trhom, pretože ich účelom je zaistiť dosiahnutie cieľa v záujme spoločenstva (prechod na digitálne vysielanie), takže by sa na ne vzťahovala výnimka uvedená v článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ.

3.3.1.   Argumenty týkajúce sa efektívnosti

| (50) | Podľa Španielska národný technický plán a plán prechodu nie sú na celoštátnej úrovni plánmi na rozšírenie pokrytia, lebo sa týkajú len prechodu v oblasti I. Tieto plány teda neobmedzujú technologické možnosti, ktoré možno použiť na rozšírenie pokrytia. Rámcové dohody na druhej strane nemajú rovnaký regulačný štatút ako plány, lebo sú založené na dohodách medzi ústrednými a regionálnymi orgánmi. Podľa Španielska navyše nevylučujú používanie satelitnej technológie ani iných technológií. Rozšírenie pokrytia a výber technológie v každom prípade uskutočnili autonómne spoločenstvá zvyčajne prostredníctvom verejnej súťaže. Jedna taká verejná súťaž – uskutočnená v Kastílii-Leóne – bola technologicky neutrálna a samotná skutočnosť, že táto verejná súťaž prebehla, je dôkazom, že ústredné orgány nevnucovali autonómnym spoločenstvám terestriálnu technológiu. |
| --- | --- |

(50)

Podľa Španielska národný technický plán a plán prechodu nie sú na celoštátnej úrovni plánmi na rozšírenie pokrytia, lebo sa týkajú len prechodu v oblasti I. Tieto plány teda neobmedzujú technologické možnosti, ktoré možno použiť na rozšírenie pokrytia. Rámcové dohody na druhej strane nemajú rovnaký regulačný štatút ako plány, lebo sú založené na dohodách medzi ústrednými a regionálnymi orgánmi. Podľa Španielska navyše nevylučujú používanie satelitnej technológie ani iných technológií. Rozšírenie pokrytia a výber technológie v každom prípade uskutočnili autonómne spoločenstvá zvyčajne prostredníctvom verejnej súťaže. Jedna taká verejná súťaž – uskutočnená v Kastílii-Leóne – bola technologicky neutrálna a samotná skutočnosť, že táto verejná súťaž prebehla, je dôkazom, že ústredné orgány nevnucovali autonómnym spoločenstvám terestriálnu technológiu.

| (51) | Hoci niektoré verejné súťaže na iných miestach obsahujú určité technické prvky terestriálnej technológie, možno to vysvetliť tým, že terestriálne vysielanie si vyžaduje niektoré prvky, ktoré si satelitné vysielanie nevyžaduje, a ich zahrnutie bolo nevyhnutné na to, aby sa z verejných súťaží nevylúčili terestriálne riešenia. |
| --- | --- |

(51)

Hoci niektoré verejné súťaže na iných miestach obsahujú určité technické prvky terestriálnej technológie, možno to vysvetliť tým, že terestriálne vysielanie si vyžaduje niektoré prvky, ktoré si satelitné vysielanie nevyžaduje, a ich zahrnutie bolo nevyhnutné na to, aby sa z verejných súťaží nevylúčili terestriálne riešenia.

| (52) | Španielske orgány sa takisto odvolávajú na štúdiu uskutočniteľnosti poskytovania univerzálnej služby DTT s použitím rôznych technológií (DTT a satelitu), ktorú uskutočnilo ministerstvo MITyC v júli 2007, teda pred navrhnutím financovania na rozšírenie pokrytia DTT. Orgány síce pripúšťajú, že štúdia bola len vnútorným dokumentom, ktorý sa neskôr nezohľadnil, v každom prípade však zdôrazňujú, že brala do úvahy realistické náklady na využitie prenosu DTT i satelitného prenosu. Podľa záverov štúdie nie je možné vopred určiť, ktorá technológia je efektívnejšia alebo lacnejšia v súvislosti s rozšírením pokrytia televíznym signálom. Voľbu by mali uskutočniť individuálne jednotlivé regióny podľa možnosti na základe štúdií uskutočnených konkrétnymi autonómnymi spoločenstvami, v ktorých by sa analyzovali faktory, ako sú topografia, územné rozmiestnenie obyvateľstva a stav existujúcej infraštruktúry. |
| --- | --- |

(52)

Španielske orgány sa takisto odvolávajú na štúdiu uskutočniteľnosti poskytovania univerzálnej služby DTT s použitím rôznych technológií (DTT a satelitu), ktorú uskutočnilo ministerstvo MITyC v júli 2007, teda pred navrhnutím financovania na rozšírenie pokrytia DTT. Orgány síce pripúšťajú, že štúdia bola len vnútorným dokumentom, ktorý sa neskôr nezohľadnil, v každom prípade však zdôrazňujú, že brala do úvahy realistické náklady na využitie prenosu DTT i satelitného prenosu. Podľa záverov štúdie nie je možné vopred určiť, ktorá technológia je efektívnejšia alebo lacnejšia v súvislosti s rozšírením pokrytia televíznym signálom. Voľbu by mali uskutočniť individuálne jednotlivé regióny podľa možnosti na základe štúdií uskutočnených konkrétnymi autonómnymi spoločenstvami, v ktorých by sa analyzovali faktory, ako sú topografia, územné rozmiestnenie obyvateľstva a stav existujúcej infraštruktúry.

3.3.2.   Požiadavky na kvalitu

| (53) | Boli predložené dva argumenty týkajúce sa kvality. Po prvé, voľne dostupné televízne kanály vysielané v tejto oblasti prostredníctvom DTT doteraz nie sú dostupné prostredníctvom satelitného vysielania. Prechod na satelitnú platformu by teda znamenal, že zákazníci by museli za službu platiť. |
| --- | --- |

(53)

Boli predložené dva argumenty týkajúce sa kvality. Po prvé, voľne dostupné televízne kanály vysielané v tejto oblasti prostredníctvom DTT doteraz nie sú dostupné prostredníctvom satelitného vysielania. Prechod na satelitnú platformu by teda znamenal, že zákazníci by museli za službu platiť.

| (54) | Po druhé, okrem celoštátnych kanálov je nutné vysielať aj regionálne kanály. Technológia DTT umožňuje každej geografickej oblasti prijímať kanály určené pre danú oblasť. V celom Španielsku je pre regionálne a miestne kanály vyčlenených na terestriálne televízne vysielanie celkovo 1 380 frekvencií bez nutnosti akýchkoľvek technických obmedzení a bez rozširovania vysielania za hranice cieľovej oblasti daného kanála. V prípade satelitných sietí by to podľa Španielska nebolo možné, lebo neposkytujú možnosť geografického obmedzenia, takže by museli využívať zložitý systém podmieneného prístupu. Tým by sa ešte viac zvýšili náklady satelitného vysielania a vysielatelia by neboli ochotní poskytnúť prístup k svojim kanálom bez toho, aby bola zaistená možnosť obmedzenia. |
| --- | --- |

(54)

Po druhé, okrem celoštátnych kanálov je nutné vysielať aj regionálne kanály. Technológia DTT umožňuje každej geografickej oblasti prijímať kanály určené pre danú oblasť. V celom Španielsku je pre regionálne a miestne kanály vyčlenených na terestriálne televízne vysielanie celkovo 1 380 frekvencií bez nutnosti akýchkoľvek technických obmedzení a bez rozširovania vysielania za hranice cieľovej oblasti daného kanála. V prípade satelitných sietí by to podľa Španielska nebolo možné, lebo neposkytujú možnosť geografického obmedzenia, takže by museli využívať zložitý systém podmieneného prístupu. Tým by sa ešte viac zvýšili náklady satelitného vysielania a vysielatelia by neboli ochotní poskytnúť prístup k svojim kanálom bez toho, aby bola zaistená možnosť obmedzenia.

3.3.3.   Technologická neutralita

| (55) | Dvojstranné dohody medzi ústrednými a regionálnymi orgánmi podľa Španielska nevnucovali konkrétnu technológiu digitalizácie. Stanovili len prevody autonómnym spoločenstvám v závislosti od nákladov na digitalizáciu, ktoré sa vypočítali na základe efektívnej referenčnej technológie, za ktorú sa považovalo DTT. V tejto súvislosti treba podľa Španielska zobrať do úvahy skutočnosť, že 98,5 % španielskych domácností prijímalo v čase rozšírenia analógové terestriálne televízne vysielanie. |
| --- | --- |

(55)

Dvojstranné dohody medzi ústrednými a regionálnymi orgánmi podľa Španielska nevnucovali konkrétnu technológiu digitalizácie. Stanovili len prevody autonómnym spoločenstvám v závislosti od nákladov na digitalizáciu, ktoré sa vypočítali na základe efektívnej referenčnej technológie, za ktorú sa považovalo DTT. V tejto súvislosti treba podľa Španielska zobrať do úvahy skutočnosť, že 98,5 % španielskych domácností prijímalo v čase rozšírenia analógové terestriálne televízne vysielanie.

| (56) | Čo sa týka verejnej súťaže v Kantábrii, ktorá sa spomína v rozhodnutí o začatí konania, španielske orgány zdôraznili, že verejná súťaž, ktorú vyhrala spoločnosť Astra, sa týkala oblastí II i III, t. j. bola zameraná na všeobecné poskytovanie digitálneho televízneho vysielania v Kantábrii. To má dvojaký vplyv na posudzovanie prípadu. |
| --- | --- |

(56)

Čo sa týka verejnej súťaže v Kantábrii, ktorá sa spomína v rozhodnutí o začatí konania, španielske orgány zdôraznili, že verejná súťaž, ktorú vyhrala spoločnosť Astra, sa týkala oblastí II i III, t. j. bola zameraná na všeobecné poskytovanie digitálneho televízneho vysielania v Kantábrii. To má dvojaký vplyv na posudzovanie prípadu.

| (57) | Po prvé, projekt v Kantábrii sa skončil neúspechom, keď po udelení zmluvy spoločnosti Astra niektorí z hlavných vysielateľov informovali spoločnosť Astra a kantábrijskú vládu, že neumožnia vysielanie svojho obsahu prostredníctvom satelitu. Cieľ plánu už preto nebolo jednoduché dosiahnuť. Po druhé, hlavným dôvodom vypovedania zmluvy bolo rozhodnutie ústrednej vlády poskytovať satelitné pokrytie v celej oblasti III Španielska, nie rozhodnutie poskytnúť finančné prostriedky ústrednej vlády na rozšírenie pokrytia v oblasti II. Zmluva bola navyše vypovedaná v novembri 2008, lebo v tom čase už bolo zrejmé, že spoločnosť Astra nebude schopná splniť svoje povinnosti. Spoločnosť Astra predovšetkým nezačala načas s potrebnými prácami a nezískala oprávnenia od vysielateľov voľne dostupných televíznych kanálov vysielať ich kanály. |
| --- | --- |

(57)

Po prvé, projekt v Kantábrii sa skončil neúspechom, keď po udelení zmluvy spoločnosti Astra niektorí z hlavných vysielateľov informovali spoločnosť Astra a kantábrijskú vládu, že neumožnia vysielanie svojho obsahu prostredníctvom satelitu. Cieľ plánu už preto nebolo jednoduché dosiahnuť. Po druhé, hlavným dôvodom vypovedania zmluvy bolo rozhodnutie ústrednej vlády poskytovať satelitné pokrytie v celej oblasti III Španielska, nie rozhodnutie poskytnúť finančné prostriedky ústrednej vlády na rozšírenie pokrytia v oblasti II. Zmluva bola navyše vypovedaná v novembri 2008, lebo v tom čase už bolo zrejmé, že spoločnosť Astra nebude schopná splniť svoje povinnosti. Spoločnosť Astra predovšetkým nezačala načas s potrebnými prácami a nezískala oprávnenia od vysielateľov voľne dostupných televíznych kanálov vysielať ich kanály.

| (58) | V súvislosti s týmto rozhodnutím je projekt v Kantábrii dôležitý len do tej miery, že ukazuje, že satelitnú platformu možno považovať za opodstatnenú alternatívu k terestriálnej platforme. Uvedené argumenty teda v tejto súvislosti nie sú relevantné. Keď sa španielske orgány rozhodli pre satelitnú platformu v oblasti III, prijali národný plán a uzákonili osobitný predpis, ktorý vysielateľom ukladá povinnosť koordinovať sa medzi sebou a zvoliť si jedného spoločného satelitného poskytovateľa. Podobný mechanizmus sa mohol uplatniť aj v prípade oblasti II. Uvedené dôvody vypovedania zmluvy nijako nespochybňujú skutočnosť, že satelitná technológia môže byť opodstatnenou platformou na prenos televíznych signálov v oblasti II. Navyše ich vyvrátil aj vnútroštátny súd v Španielsku. |
| --- | --- |

(58)

V súvislosti s týmto rozhodnutím je projekt v Kantábrii dôležitý len do tej miery, že ukazuje, že satelitnú platformu možno považovať za opodstatnenú alternatívu k terestriálnej platforme. Uvedené argumenty teda v tejto súvislosti nie sú relevantné. Keď sa španielske orgány rozhodli pre satelitnú platformu v oblasti III, prijali národný plán a uzákonili osobitný predpis, ktorý vysielateľom ukladá povinnosť koordinovať sa medzi sebou a zvoliť si jedného spoločného satelitného poskytovateľa. Podobný mechanizmus sa mohol uplatniť aj v prípade oblasti II. Uvedené dôvody vypovedania zmluvy nijako nespochybňujú skutočnosť, že satelitná technológia môže byť opodstatnenou platformou na prenos televíznych signálov v oblasti II. Navyše ich vyvrátil aj vnútroštátny súd v Španielsku.

3.3.4.   Neexistencia narušenia hospodárskej súťaže a obchodu

| (59) | Španielsko vyjadrilo v súvislosti s hospodárskou súťažou medzi prevádzkovateľmi sietí názor, že terestriálne a satelitné televízie predstavujú dva úplne odlišné trhy, a preto skúmané opatrenia nenarúšajú hospodársku súťaž na príslušných trhoch. Španielsko trvá na tom, že skúmané opatrenia nemajú žiadny vplyv na trh vnútri Únie, lebo sú zamerané na obyvateľov obmedzenej geografickej oblasti. Keďže ide o miestne služby, nie je pravdepodobné, že by opatrenie malo vplyv na obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(59)

Španielsko vyjadrilo v súvislosti s hospodárskou súťažou medzi prevádzkovateľmi sietí názor, že terestriálne a satelitné televízie predstavujú dva úplne odlišné trhy, a preto skúmané opatrenia nenarúšajú hospodársku súťaž na príslušných trhoch. Španielsko trvá na tom, že skúmané opatrenia nemajú žiadny vplyv na trh vnútri Únie, lebo sú zamerané na obyvateľov obmedzenej geografickej oblasti. Keďže ide o miestne služby, nie je pravdepodobné, že by opatrenie malo vplyv na obchod medzi členskými štátmi.

3.4.   MOŽNOSŤ UPLATNENIA PRAVIDLA DE MINIMIS

| (60) | Španielske orgány takisto vyjadrili názor, že pre značnú časť financovania rozhodne platí pravidlo zavedené nariadením Komisie (ES) č. 1998/2006 o pomoci de minimis
   (34). Každé autonómne spoločenstvo či miestna rada nakupovali telekomunikačné zariadenia nezávisle, takže ustanovenia o pomoci de minimis by sa mali analyzovať na tejto úrovni. Keďže v týchto prípadoch je známa presná vyplatená suma, ako aj zakúpený tovar a služby, pomoc bola dostatočne transparentná na to, aby sa uplatňovali medzné hodnoty pre pomoc de minimis. |
| --- | --- |

(60)

Španielske orgány takisto vyjadrili názor, že pre značnú časť financovania rozhodne platí pravidlo zavedené nariadením Komisie (ES) č. 1998/2006 o pomoci de minimis
   (34). Každé autonómne spoločenstvo či miestna rada nakupovali telekomunikačné zariadenia nezávisle, takže ustanovenia o pomoci de minimis by sa mali analyzovať na tejto úrovni. Keďže v týchto prípadoch je známa presná vyplatená suma, ako aj zakúpený tovar a služby, pomoc bola dostatočne transparentná na to, aby sa uplatňovali medzné hodnoty pre pomoc de minimis.

3.5.   PREBIEHAJÚCA ŠTÁTNA POMOC

| (61) | Pokiaľ ide o prevádzku a údržbu prenosových centier, ústredné španielske orgány sa domnievajú, že tieto činnosti nepatria medzi práce týkajúce sa rozšírenia pokrytia, ktoré čiastočne financovalo ministerstvo MITyC. Ministerstvo nemá žiadnu úradnú právomoc žiadať od rád alebo autonómnych spoločenstiev, aby pokračovali v prevádzke a údržbe po uplynutí obdobia uvedeného vo verejných súťažiach na rozšírenie pokrytia. Nemožno preto úplne vylúčiť možnosť, že prevádzka a údržba niektorých centier sa môže prerušiť v dôsledku škrtov v rozpočtoch miestnych rád. Ústredné orgány predbežne odhadli ročné náklady na prevádzku a údržbu na sumu 10 % z pôvodnej investície. Viaceré autonómne spoločenstvá poskytli v priebehu vyšetrovania podrobnejšie údaje o finančných prostriedkoch použitých na prevádzku a údržbu siete DTT v oblasti II. |
| --- | --- |

(61)

Pokiaľ ide o prevádzku a údržbu prenosových centier, ústredné španielske orgány sa domnievajú, že tieto činnosti nepatria medzi práce týkajúce sa rozšírenia pokrytia, ktoré čiastočne financovalo ministerstvo MITyC. Ministerstvo nemá žiadnu úradnú právomoc žiadať od rád alebo autonómnych spoločenstiev, aby pokračovali v prevádzke a údržbe po uplynutí obdobia uvedeného vo verejných súťažiach na rozšírenie pokrytia. Nemožno preto úplne vylúčiť možnosť, že prevádzka a údržba niektorých centier sa môže prerušiť v dôsledku škrtov v rozpočtoch miestnych rád. Ústredné orgány predbežne odhadli ročné náklady na prevádzku a údržbu na sumu 10 % z pôvodnej investície. Viaceré autonómne spoločenstvá poskytli v priebehu vyšetrovania podrobnejšie údaje o finančných prostriedkoch použitých na prevádzku a údržbu siete DTT v oblasti II.

4.   PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

4.1.   SPOLOČNOSŤ ASTRA

4.1.1.   Všeobecné pripomienky

| (62) | Spoločnosť Astra opakuje svoju predchádzajúcu pozíciu, že opatrenia, ktoré viedli k prechodu na terestriálne digitálne televízne vysielanie, predstavovali koordinovaný plán vypracovaný na úrovni ústrednej vlády, ktorý realizovali regionálne orgány. Spoločnosť Astra sa však domnieva, že aj za predpokladu, že štátna pomoc na rozšírenie pokrytia sa naplánovala, zorganizovala a realizovala na regionálnej úrovni, predstavovala by neoprávnenú a nezlučiteľnú pomoc. |
| --- | --- |

(62)

Spoločnosť Astra opakuje svoju predchádzajúcu pozíciu, že opatrenia, ktoré viedli k prechodu na terestriálne digitálne televízne vysielanie, predstavovali koordinovaný plán vypracovaný na úrovni ústrednej vlády, ktorý realizovali regionálne orgány. Spoločnosť Astra sa však domnieva, že aj za predpokladu, že štátna pomoc na rozšírenie pokrytia sa naplánovala, zorganizovala a realizovala na regionálnej úrovni, predstavovala by neoprávnenú a nezlučiteľnú pomoc.

| (63) | Čo sa týka verejnej súťaže v Kantábrii, spoločnosť Astra trvá na tom, že na rozdiel od toho, čo tvrdí Španielsko, bolo povinnosťou kantábrijských orgánov získať oprávnenia od vysielateľov, aby svoje kanály sprístupnili satelitnej platforme. Okrem toho, hoci vysielatelia poslali listy v marci 2008, v júli 2008 kantábrijské orgány ponúkli iným autonómnym spoločenstvám alternatívu, ktorú si zvolili. |
| --- | --- |

(63)

Čo sa týka verejnej súťaže v Kantábrii, spoločnosť Astra trvá na tom, že na rozdiel od toho, čo tvrdí Španielsko, bolo povinnosťou kantábrijských orgánov získať oprávnenia od vysielateľov, aby svoje kanály sprístupnili satelitnej platforme. Okrem toho, hoci vysielatelia poslali listy v marci 2008, v júli 2008 kantábrijské orgány ponúkli iným autonómnym spoločenstvám alternatívu, ktorú si zvolili.

4.1.2.   Existencia štátnej pomoci

| (64) | V súvislosti s výhodou, ktorú získali prevádzkovatelia sietí a najmä spoločnosť Abertis, spoločnosť Astra uvádza, že spoločnosť Abertis vyhrala ako dodávateľ telekomunikačných zariadení približne [...] (35) verejných súťaží na digitalizáciu terestriálnych zariadení, ktoré sa nachádzali v oblastiach rozšírenia pokrytia. Keďže spoločnosť Abertis je prevádzkovateľom platformy, digitalizácia siete zvýhodňuje jej komerčnú ponuku vysielateľom, lebo sieť DTT teraz pokryje takmer 100 % obyvateľov bez akýchkoľvek ďalších nákladov v porovnaní s 96, resp. 98 %, ktoré by sa terestriálne digitalizovali bez sporného opatrenia. Spoločnosť Abertis by navyše získala výhodu tým, že spoločnosti Astra by bolo ako hlavnému konkurujúcemu prevádzkovateľovi platformy znemožnené získať vstupom do oblasti II podiel na španielskom trhu. |
| --- | --- |

(64)

V súvislosti s výhodou, ktorú získali prevádzkovatelia sietí a najmä spoločnosť Abertis, spoločnosť Astra uvádza, že spoločnosť Abertis vyhrala ako dodávateľ telekomunikačných zariadení približne [...] (35) verejných súťaží na digitalizáciu terestriálnych zariadení, ktoré sa nachádzali v oblastiach rozšírenia pokrytia. Keďže spoločnosť Abertis je prevádzkovateľom platformy, digitalizácia siete zvýhodňuje jej komerčnú ponuku vysielateľom, lebo sieť DTT teraz pokryje takmer 100 % obyvateľov bez akýchkoľvek ďalších nákladov v porovnaní s 96, resp. 98 %, ktoré by sa terestriálne digitalizovali bez sporného opatrenia. Spoločnosť Abertis by navyše získala výhodu tým, že spoločnosti Astra by bolo ako hlavnému konkurujúcemu prevádzkovateľovi platformy znemožnené získať vstupom do oblasti II podiel na španielskom trhu.

| (65) | Podľa spoločnosti Astra navyše spoločnosť Abertis získala opatreniami aj ďalšie výhody. Po prvé, značný počet terestriálnych zariadení spoločnosti Abertis získal finančné prostriedky poskytované španielskymi orgánmi v rámci skúmaných opatrení, pričom tieto zariadenia prevádzkuje spoločnosť Abertis. Ide najmä o zariadenia, ktoré sa nachádzajú v oblasti, kde je verejnoprávny vysielateľ RTVE povinný poskytovať signál, ale kde takú povinnosť nemajú súkromní vysielatelia (približne 2,5 % obyvateľov). Po druhé, spoločnosť Astra tvrdí, že spoločnosť Abertis získala nepriamu výhodu zo štátnej pomoci na súvisiacich trhoch, napríklad v odvetví prenosu. Sťažovateľ ďalej uvádza, že skúmané opatrenie vedie k narušeniu hospodárskej súťaže v oblasti III (36). |
| --- | --- |

(65)

Podľa spoločnosti Astra navyše spoločnosť Abertis získala opatreniami aj ďalšie výhody. Po prvé, značný počet terestriálnych zariadení spoločnosti Abertis získal finančné prostriedky poskytované španielskymi orgánmi v rámci skúmaných opatrení, pričom tieto zariadenia prevádzkuje spoločnosť Abertis. Ide najmä o zariadenia, ktoré sa nachádzajú v oblasti, kde je verejnoprávny vysielateľ RTVE povinný poskytovať signál, ale kde takú povinnosť nemajú súkromní vysielatelia (približne 2,5 % obyvateľov). Po druhé, spoločnosť Astra tvrdí, že spoločnosť Abertis získala nepriamu výhodu zo štátnej pomoci na súvisiacich trhoch, napríklad v odvetví prenosu. Sťažovateľ ďalej uvádza, že skúmané opatrenie vedie k narušeniu hospodárskej súťaže v oblasti III (36).

| (66) | Spoločnosť Astra sa domnieva, že satelitné a terestriálne platformy sú súčasťou rovnakého trhu. Rozdiel medzi spoplatneným a voľne dostupným televíznym vysielaním nie je z hľadiska hospodárskej súťaže medzi platformami podstatný. Terestriálne a satelitné platformy už dnes súťažia o prenos plateného televízneho vysielania, lebo sú dostupné minimálne dva spoplatnené kanály, ktoré ponúkajú svoj signál prostredníctvom platformy DTT, pričom jeden z nich je dostupný len na DTT. Podľa spoločnosti Astra už navyše všetci vysielatelia, ktorí majú v súčasnosti povolenia, požiadali vládu o licenciu na vysielanie svojho obsahu v platenom režime. |
| --- | --- |

(66)

Spoločnosť Astra sa domnieva, že satelitné a terestriálne platformy sú súčasťou rovnakého trhu. Rozdiel medzi spoplatneným a voľne dostupným televíznym vysielaním nie je z hľadiska hospodárskej súťaže medzi platformami podstatný. Terestriálne a satelitné platformy už dnes súťažia o prenos plateného televízneho vysielania, lebo sú dostupné minimálne dva spoplatnené kanály, ktoré ponúkajú svoj signál prostredníctvom platformy DTT, pričom jeden z nich je dostupný len na DTT. Podľa spoločnosti Astra už navyše všetci vysielatelia, ktorí majú v súčasnosti povolenia, požiadali vládu o licenciu na vysielanie svojho obsahu v platenom režime.

| (67) | Spoločnosť Astra sa domnieva, že skúmané opatrenia neboli primerané. Uvádza, že prechod na DTT si vyžadoval významné úpravy v obytných budovách a investície do káblov. Spoločnosť Astra sa navyše na podporu svojho tvrdenia, že rozšírenie pokrytia prostredníctvom satelitu by nebolo drahšie ako prostredníctvom terestriálnej platformy, odvolala na svoju internú štúdiu nákladov z novembra 2008, ktorú predložila spolu so sťažnosťou. V štúdii sa porovnávali náklady na rozšírenie pokrytia s použitím oboch technológií – terestriálnej a satelitnej. Predpoklady v štúdii sa v rôznych ohľadoch líšia od štúdií, ktoré uskutočnili Španielsko a spoločnosť Abertis, okrem iného v súvislosti s nákladmi na satelitné paraboly a nutnosťou zakúpiť externé dekodéry digitálneho signálu na príjem digitálneho terestriálneho televízneho vysielania. Výsledky štúdie vedú k záveru, že rozšírenie pokrytia prostredníctvom satelitu nebolo nevyhnutne drahšie ako s využitím terestriálnej technológie. Spoločnosť Astra predložila aj ďalšie dokumenty s cieľom preukázať, že náklady oboch technológií na inštaláciu a prevádzku sa výrazne nelíšia. |
| --- | --- |

(67)

Spoločnosť Astra sa domnieva, že skúmané opatrenia neboli primerané. Uvádza, že prechod na DTT si vyžadoval významné úpravy v obytných budovách a investície do káblov. Spoločnosť Astra sa navyše na podporu svojho tvrdenia, že rozšírenie pokrytia prostredníctvom satelitu by nebolo drahšie ako prostredníctvom terestriálnej platformy, odvolala na svoju internú štúdiu nákladov z novembra 2008, ktorú predložila spolu so sťažnosťou. V štúdii sa porovnávali náklady na rozšírenie pokrytia s použitím oboch technológií – terestriálnej a satelitnej. Predpoklady v štúdii sa v rôznych ohľadoch líšia od štúdií, ktoré uskutočnili Španielsko a spoločnosť Abertis, okrem iného v súvislosti s nákladmi na satelitné paraboly a nutnosťou zakúpiť externé dekodéry digitálneho signálu na príjem digitálneho terestriálneho televízneho vysielania. Výsledky štúdie vedú k záveru, že rozšírenie pokrytia prostredníctvom satelitu nebolo nevyhnutne drahšie ako s využitím terestriálnej technológie. Spoločnosť Astra predložila aj ďalšie dokumenty s cieľom preukázať, že náklady oboch technológií na inštaláciu a prevádzku sa výrazne nelíšia.

| (68) | Spoločnosť Astra takisto tvrdí, že zabezpečenie podmienenosti prístupu k satelitnému vysielaniu nie je prekážkou vysielania voľne dostupných televíznych kanálov. Systémy podmieneného prístupu sa používajú na celom svete a ich ovládanie nie je náročné (37). Riešenie navrhnuté pre podmienený prístup v Kantábrii navyše prijali kantábrijské orgány, ktoré sa mohli rozhodnúť, ktorým používateľom aktivujú prístup, aby mohli prijímať službu. Územné obmedzenie služby teda kontrolovala kantábrijská vláda. V tejto súvislosti nebolo potrebné nijaké osobitné prispôsobenie. |
| --- | --- |

(68)

Spoločnosť Astra takisto tvrdí, že zabezpečenie podmienenosti prístupu k satelitnému vysielaniu nie je prekážkou vysielania voľne dostupných televíznych kanálov. Systémy podmieneného prístupu sa používajú na celom svete a ich ovládanie nie je náročné (37). Riešenie navrhnuté pre podmienený prístup v Kantábrii navyše prijali kantábrijské orgány, ktoré sa mohli rozhodnúť, ktorým používateľom aktivujú prístup, aby mohli prijímať službu. Územné obmedzenie služby teda kontrolovala kantábrijská vláda. V tejto súvislosti nebolo potrebné nijaké osobitné prispôsobenie.

| (69) | Pokiaľ ide o vhodnosť opatrenia, spoločnosť Astra tvrdí, že satelitná technológia je vďaka úsporám z rozsahu tým ekonomicky atraktívnejšia, čím väčšie je jej geografické pokrytie. Už samotné rozdelenie opatrenia v oblasti II na viac než 600 miestnych a regionálnych verejných súťaží predstavovalo pre satelitnú technológiu značnú konkurenčnú nevýhodu. Aj napriek tomu, že španielska vláda nestanovila ani neodporučila, aby sa ako podmienka vyplatenia finančných prostriedkov zohľadnili medziregionálne synergie, regióny mohli vziať túto možnosť do úvahy v záujme výberu najefektívnejšieho riešenia z hľadiska nákladov pre svojich daňových poplatníkov. Spoločnosť Astra tvrdí, že práve o to sa snažili pred zásahom španielskej ústrednej vlády v prospech terestriálnej technológie. Po tom, ako kantábrijské orgány vybrali vo verejnej súťaži spoločnosť Astra, pokúsili sa pôvodne presvedčiť aj ďalšie regióny, aby takisto vybrali satelitnú platformu, lebo by tým ešte viac ušetrili. |
| --- | --- |

(69)

Pokiaľ ide o vhodnosť opatrenia, spoločnosť Astra tvrdí, že satelitná technológia je vďaka úsporám z rozsahu tým ekonomicky atraktívnejšia, čím väčšie je jej geografické pokrytie. Už samotné rozdelenie opatrenia v oblasti II na viac než 600 miestnych a regionálnych verejných súťaží predstavovalo pre satelitnú technológiu značnú konkurenčnú nevýhodu. Aj napriek tomu, že španielska vláda nestanovila ani neodporučila, aby sa ako podmienka vyplatenia finančných prostriedkov zohľadnili medziregionálne synergie, regióny mohli vziať túto možnosť do úvahy v záujme výberu najefektívnejšieho riešenia z hľadiska nákladov pre svojich daňových poplatníkov. Spoločnosť Astra tvrdí, že práve o to sa snažili pred zásahom španielskej ústrednej vlády v prospech terestriálnej technológie. Po tom, ako kantábrijské orgány vybrali vo verejnej súťaži spoločnosť Astra, pokúsili sa pôvodne presvedčiť aj ďalšie regióny, aby takisto vybrali satelitnú platformu, lebo by tým ešte viac ušetrili.

4.1.3.   Prebiehajúca štátna pomoc

| (70) | Spoločnosť Astra opakuje, že časť napadnutých opatrení sa týka prebiehajúcej štátnej pomoci, lebo vlády autonómnych spoločenstiev budú priebežne financovať náklady na prevádzku a údržbu miestnych sietí v oblasti II. Spoločnosť Astra odhaduje ročné náklady na prevádzku a údržbu satelitného riešenia na 100 000 EUR na kanál ročne, ale v prípade, že by si satelitné riešenie vybralo viac regiónov, mohla sa táto suma ešte znížiť. |
| --- | --- |

(70)

Spoločnosť Astra opakuje, že časť napadnutých opatrení sa týka prebiehajúcej štátnej pomoci, lebo vlády autonómnych spoločenstiev budú priebežne financovať náklady na prevádzku a údržbu miestnych sietí v oblasti II. Spoločnosť Astra odhaduje ročné náklady na prevádzku a údržbu satelitného riešenia na 100 000 EUR na kanál ročne, ale v prípade, že by si satelitné riešenie vybralo viac regiónov, mohla sa táto suma ešte znížiť.

4.2.   PRIPOMIENKY SPOLOČNOSTI ABERTIS

| (71) | Spoločnosť Abertis je prevádzkovateľom telekomunikačnej infraštruktúry a dodávateľom sieťových zariadení. Okrem iného vlastní ďalšie spoločnosti RetevisiónS. A. a Tradia S. A., ktoré riadia a prevádzkujú telekomunikačné siete a infraštruktúry. |
| --- | --- |

(71)

Spoločnosť Abertis je prevádzkovateľom telekomunikačnej infraštruktúry a dodávateľom sieťových zariadení. Okrem iného vlastní ďalšie spoločnosti RetevisiónS. A. a Tradia S. A., ktoré riadia a prevádzkujú telekomunikačné siete a infraštruktúry.

4.2.1.   Existencia štátnej pomoci

| (72) | Spoločnosť Abertis v prvom rade konštatuje, že opatrenia nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Regionálne orgány jednoducho získali tovar a služby za trhových podmienok v otvorených verejných súťažiach, pričom ostávajú vlastníkmi zariadenia nainštalovaného v prenosových centrách v oblasti II. Žiadne finančné prostriedky ani žiadne digitálne zariadenie zakúpené za tieto finančné prostriedky teda nikdy neboli prevedené na žiadneho externého príjemcu. |
| --- | --- |

(72)

Spoločnosť Abertis v prvom rade konštatuje, že opatrenia nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Regionálne orgány jednoducho získali tovar a služby za trhových podmienok v otvorených verejných súťažiach, pričom ostávajú vlastníkmi zariadenia nainštalovaného v prenosových centrách v oblasti II. Žiadne finančné prostriedky ani žiadne digitálne zariadenie zakúpené za tieto finančné prostriedky teda nikdy neboli prevedené na žiadneho externého príjemcu.

| (73) | Spoločnosť Abertis sa ďalej domnieva, že sporné opatrenia neposkytujú prevádzkovateľom sietí žiadnu znateľnú hospodársku výhodu. Spoločnosť Abertis tvrdí, že neprevádzkuje žiadnu miestnu sieť v oblasti II (hoci vlastní súvisiace prenosové centrá), takže ani nemôže získať žiadnu priamu výhodu. Po druhé, spoločnosť Abertis pôsobila v oblasti II len ako poskytovateľ telekomunikačných zariadení. Po tretie, aj v prípadoch, keď digitálne zariadenie použité na modernizáciu prenosového centra predala spoločnosť Abertis a keď sa toto zariadenie neskôr nainštalovalo do prenosového centra patriaceho spoločnosti Abertis, nemala z toho žiadnu výhodu. Spoločnosť Abertis totiž tieto prenosové centra jednoducho prenajíma miestnym prevádzkovateľom sietí za trhových podmienok a suma za prenájom, ktorú spoločnosti Abertis zaplatili, nebola ovplyvnená procesom digitalizácie. Po štvrté, spoločnosť Abertis trvá na tom, že postupný nárast pokrytia siete DTT o 1 – 2 % neznamená pre spoločnosť Abertis ako prevádzkovateľa platformy v oblasti I žiadnu hospodársku výhodu. A napokon, digitalizácia oblasti II nemá vplyv na cenu, ktorú môže spoločnosť Abertis účtovať vysielateľom za svoje prenosové služby, a to najmä preto, že veľkoobchodné ceny spoločnosti Abertis reguluje španielsky regulačný orgán Comisión del Mercado de Telecomunicaciones (ďalej len „CMT“). |
| --- | --- |

(73)

Spoločnosť Abertis sa ďalej domnieva, že sporné opatrenia neposkytujú prevádzkovateľom sietí žiadnu znateľnú hospodársku výhodu. Spoločnosť Abertis tvrdí, že neprevádzkuje žiadnu miestnu sieť v oblasti II (hoci vlastní súvisiace prenosové centrá), takže ani nemôže získať žiadnu priamu výhodu. Po druhé, spoločnosť Abertis pôsobila v oblasti II len ako poskytovateľ telekomunikačných zariadení. Po tretie, aj v prípadoch, keď digitálne zariadenie použité na modernizáciu prenosového centra predala spoločnosť Abertis a keď sa toto zariadenie neskôr nainštalovalo do prenosového centra patriaceho spoločnosti Abertis, nemala z toho žiadnu výhodu. Spoločnosť Abertis totiž tieto prenosové centra jednoducho prenajíma miestnym prevádzkovateľom sietí za trhových podmienok a suma za prenájom, ktorú spoločnosti Abertis zaplatili, nebola ovplyvnená procesom digitalizácie. Po štvrté, spoločnosť Abertis trvá na tom, že postupný nárast pokrytia siete DTT o 1 – 2 % neznamená pre spoločnosť Abertis ako prevádzkovateľa platformy v oblasti I žiadnu hospodársku výhodu. A napokon, digitalizácia oblasti II nemá vplyv na cenu, ktorú môže spoločnosť Abertis účtovať vysielateľom za svoje prenosové služby, a to najmä preto, že veľkoobchodné ceny spoločnosti Abertis reguluje španielsky regulačný orgán Comisión del Mercado de Telecomunicaciones (ďalej len „CMT“).

| (74) | Pokiaľ ide o miestnych prevádzkovateľov sietí v oblasti II (mestské rady), spoločnosť Abertis sa domnieva, že nemôže ísť o hospodársku výhodu, lebo nepatria do kategórie podnikov v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ a v každom prípade vykonávajú službu vo verejnom záujme. |
| --- | --- |

(74)

Pokiaľ ide o miestnych prevádzkovateľov sietí v oblasti II (mestské rady), spoločnosť Abertis sa domnieva, že nemôže ísť o hospodársku výhodu, lebo nepatria do kategórie podnikov v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ a v každom prípade vykonávajú službu vo verejnom záujme.

| (75) | Spoločnosť Abertis tiež vyjadrila názor, že skúmané opatrenie neposkytlo vysielateľom žiadnu hospodársku výhodu. Digitálny prechod v oblasti II nezvýšil počet televíznych divákov v porovnaní s počtom divákov, ktorí mali prístup k analógovému televíznemu vysielaniu pred začiatkom procesu prechodu na digitálne vysielanie v roku 2005. |
| --- | --- |

(75)

Spoločnosť Abertis tiež vyjadrila názor, že skúmané opatrenie neposkytlo vysielateľom žiadnu hospodársku výhodu. Digitálny prechod v oblasti II nezvýšil počet televíznych divákov v porovnaní s počtom divákov, ktorí mali prístup k analógovému televíznemu vysielaniu pred začiatkom procesu prechodu na digitálne vysielanie v roku 2005.

| (76) | Spoločnosť Abertis sa navyše domnieva, že sporné opatrenia nemali žiadny znateľný vplyv na hospodársku súťaž medzi prevádzkovateľmi sietí. Skutočnosť, že spoločnosť Astra ani žiadny iný súkromný prevádzkovateľ neprejavili za posledných 20 rokov záujem o poskytovanie služieb prenosu v oblasti II, je dôkazom toho, že tam neexistoval žiadny trh a že na to, aby bolo možné poskytnúť tieto služby, bol potrebný štátny zásah. Konkrétne nedochádza k žiadnemu narušeniu hospodárskej súťaže medzi satelitnou technológiou a DTT, lebo ide o dva samostatné trhy. Digitalizácia terestriálnych sietí v oblasti II navyše nijako nezmenila konkurenčnú štruktúru príslušných trhov, ale predstavovala len nevyhnutnú technickú modernizáciu jestvujúcej analógovej platformy. |
| --- | --- |

(76)

Spoločnosť Abertis sa navyše domnieva, že sporné opatrenia nemali žiadny znateľný vplyv na hospodársku súťaž medzi prevádzkovateľmi sietí. Skutočnosť, že spoločnosť Astra ani žiadny iný súkromný prevádzkovateľ neprejavili za posledných 20 rokov záujem o poskytovanie služieb prenosu v oblasti II, je dôkazom toho, že tam neexistoval žiadny trh a že na to, aby bolo možné poskytnúť tieto služby, bol potrebný štátny zásah. Konkrétne nedochádza k žiadnemu narušeniu hospodárskej súťaže medzi satelitnou technológiou a DTT, lebo ide o dva samostatné trhy. Digitalizácia terestriálnych sietí v oblasti II navyše nijako nezmenila konkurenčnú štruktúru príslušných trhov, ale predstavovala len nevyhnutnú technickú modernizáciu jestvujúcej analógovej platformy.

| (77) | Spoločnosť Abertis tvrdí, že vysielacie služby poskytované prostredníctvom sietí v oblasti II sú obmedzené na určité izolované oblasti, takže nemajú vplyv na obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(77)

Spoločnosť Abertis tvrdí, že vysielacie služby poskytované prostredníctvom sietí v oblasti II sú obmedzené na určité izolované oblasti, takže nemajú vplyv na obchod medzi členskými štátmi.

| (78) | Spoločnosť Abertis sa domnieva, že ak Komisia usúdi, že príslušné verejné orgány alebo ich pridružené subjekty sú podnikmi v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, prostriedky určené na financovanie digitálneho prechodu v oblasti II možno považovať za náhradu za službu vo verejnom záujme. Spoločnosť Abertis sa preto domnieva, že sporné opatrenia sú v súlade s podmienkami stanovenými judikatúrou vo veci Altmark a že nejde o štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(78)

Spoločnosť Abertis sa domnieva, že ak Komisia usúdi, že príslušné verejné orgány alebo ich pridružené subjekty sú podnikmi v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, prostriedky určené na financovanie digitálneho prechodu v oblasti II možno považovať za náhradu za službu vo verejnom záujme. Spoločnosť Abertis sa preto domnieva, že sporné opatrenia sú v súlade s podmienkami stanovenými judikatúrou vo veci Altmark a že nejde o štátnu pomoc.

4.2.2.   Existujúca pomoc

| (79) | Podľa spoločnosti Abertis sa rozvoj vysielacích sietí v oblasti II začal v neliberalizovanom odvetví televízneho vysielania v roku 1982. Španielsky štát mal v tom čase zákonný monopol na trhu s terestriálnym vysielaním. V súčasnosti sa na financovanie inštalácie, údržby a prevádzky miestnych sietí v oblasti II, ktoré sa vybudovali pred liberalizáciou tohto odvetvia, využívajú verejné finančné prostriedky. Skúmané opatrenie teda predstavuje prebiehajúcu existujúcu pomoc. |
| --- | --- |

(79)

Podľa spoločnosti Abertis sa rozvoj vysielacích sietí v oblasti II začal v neliberalizovanom odvetví televízneho vysielania v roku 1982. Španielsky štát mal v tom čase zákonný monopol na trhu s terestriálnym vysielaním. V súčasnosti sa na financovanie inštalácie, údržby a prevádzky miestnych sietí v oblasti II, ktoré sa vybudovali pred liberalizáciou tohto odvetvia, využívajú verejné finančné prostriedky. Skúmané opatrenie teda predstavuje prebiehajúcu existujúcu pomoc.

4.2.3.   Zlučiteľnosť

| (80) | Spoločnosť Abertis tvrdí, že akákoľvek potenciálna štátna pomoc by bola zlučiteľná podľa ustanovení článku 106 ZFEÚ, lebo spĺňa podmienky rozhodnutia o článku 86 ods. 2 |
| --- | --- |

(80)

Spoločnosť Abertis tvrdí, že akákoľvek potenciálna štátna pomoc by bola zlučiteľná podľa ustanovení článku 106 ZFEÚ, lebo spĺňa podmienky rozhodnutia o článku 86 ods. 2

| (81) | Ak by to tak nebolo, akákoľvek potenciálna pomoc by v každom prípade bola zlučiteľná podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ. Po prvé, cieľom opatrení, ktoré prijali španielske orgány, je urýchliť proces digitálneho prechodu v Španielsku, ktorý Komisia vo svojej praxi rozhodovania o štátnej pomoci uznala za cieľ spoločného záujmu. Po druhé, pomoc bola vhodným nástrojom, lebo DTT je vhodnejšia technológia na uskutočnenie rozšírenia pokrytia (38). Spoločnosť Abertis okrem hospodárskych dôvodov takisto konštatovala, že vysielatelia odmietajú využívať satelitné platformy pre obmedzenia pri získavaní práv na vysielanie obsahu pre svoje voľne dostupné programy. Vo väčšine prípadov získajú právo vysielať obsah len prostredníctvom špecifickej platformy, konkrétne DTT, pretože táto technológia umožňuje cielený prenos a geografické obmedzenia. Opatrenia sú navyše primerané, lebo sa týkajú len nákladov, ktoré sú absolútne nevyhnutné na prechod z analógových na digitálne televízne služby v oblasti II. Jediné náklady, ktoré sporné opatrenia podporili, sú náklady súvisiace s digitalizáciou prenosových centier v oblasti II, ktorá sa uskutočňuje získaním a inštaláciou digitálneho zariadenia. |
| --- | --- |

(81)

Ak by to tak nebolo, akákoľvek potenciálna pomoc by v každom prípade bola zlučiteľná podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ. Po prvé, cieľom opatrení, ktoré prijali španielske orgány, je urýchliť proces digitálneho prechodu v Španielsku, ktorý Komisia vo svojej praxi rozhodovania o štátnej pomoci uznala za cieľ spoločného záujmu. Po druhé, pomoc bola vhodným nástrojom, lebo DTT je vhodnejšia technológia na uskutočnenie rozšírenia pokrytia (38). Spoločnosť Abertis okrem hospodárskych dôvodov takisto konštatovala, že vysielatelia odmietajú využívať satelitné platformy pre obmedzenia pri získavaní práv na vysielanie obsahu pre svoje voľne dostupné programy. Vo väčšine prípadov získajú právo vysielať obsah len prostredníctvom špecifickej platformy, konkrétne DTT, pretože táto technológia umožňuje cielený prenos a geografické obmedzenia. Opatrenia sú navyše primerané, lebo sa týkajú len nákladov, ktoré sú absolútne nevyhnutné na prechod z analógových na digitálne televízne služby v oblasti II. Jediné náklady, ktoré sporné opatrenia podporili, sú náklady súvisiace s digitalizáciou prenosových centier v oblasti II, ktorá sa uskutočňuje získaním a inštaláciou digitálneho zariadenia.

| (82) | Pokiaľ ide o technologickú neutralitu opatrenia, spoločnosť Abertis konštatuje, že terestriálna technológia nebola jediným riešením, ktoré španielska vláda zvažovala. Satelitná platforma bola navyše nakoniec vybratá ako najvhodnejšia technologická voľba na poskytovanie digitálnych televíznych služieb v oblasti III. Čo je ešte dôležitejšie, spoločnosť Abertis tvrdí, že DTT sa považuje za najvhodnejšiu a najlacnejšiu platformu na poskytovanie digitálnych televíznych služieb v oblasti II s rovnakým pokrytím ako pred odpojením analógového prenosu, čo potvrdzujú aj predložené štúdie nákladov (39). |
| --- | --- |

(82)

Pokiaľ ide o technologickú neutralitu opatrenia, spoločnosť Abertis konštatuje, že terestriálna technológia nebola jediným riešením, ktoré španielska vláda zvažovala. Satelitná platforma bola navyše nakoniec vybratá ako najvhodnejšia technologická voľba na poskytovanie digitálnych televíznych služieb v oblasti III. Čo je ešte dôležitejšie, spoločnosť Abertis tvrdí, že DTT sa považuje za najvhodnejšiu a najlacnejšiu platformu na poskytovanie digitálnych televíznych služieb v oblasti II s rovnakým pokrytím ako pred odpojením analógového prenosu, čo potvrdzujú aj predložené štúdie nákladov (39).

4.3.   PRIPOMIENKY SPOLOČNOSTI RADIODIFUSIÓN

| (83) | Spoločnosť Radiodifusión je pomerne nový poskytovateľ na trhu so službami prenosu audiovizuálneho signálu, ktorý bol v evidencii prevádzkovateľov komisie CMT zaregistrovaný v novembri 2005. |
| --- | --- |

(83)

Spoločnosť Radiodifusión je pomerne nový poskytovateľ na trhu so službami prenosu audiovizuálneho signálu, ktorý bol v evidencii prevádzkovateľov komisie CMT zaregistrovaný v novembri 2005.

| (84) | Spoločnosť Radiodifusión vo všeobecnosti súhlasí s rozhodnutím o začatí konania a podporuje názory Komisie. Zároveň chce uviesť niektoré ďalšie pripomienky. Spoločnosť súhlasí s tým, že štátna pomoc nespĺňa požiadavky rozsudku vo veci Altmark a zahŕňa značný presun štátnych prostriedkov. |
| --- | --- |

(84)

Spoločnosť Radiodifusión vo všeobecnosti súhlasí s rozhodnutím o začatí konania a podporuje názory Komisie. Zároveň chce uviesť niektoré ďalšie pripomienky. Spoločnosť súhlasí s tým, že štátna pomoc nespĺňa požiadavky rozsudku vo veci Altmark a zahŕňa značný presun štátnych prostriedkov.

| (85) | Skúmaná schéma štátnej pomoci zvýhodnila prevádzkovateľov sietí, ktorí už pôsobili vo vidieckych oblastiach. Na predmetnom trhu, ktorý je typický veľkými prekážkami vstupu, čo zvýhodňuje dominantného prevádzkovateľa, toto opatrenie viedlo k opakovaniu rovnakých historických vzorov monopolu. Najmä spoločnosť Abertis posilnila svoju monopolnú pozíciu a využila verejné financovanie na rozvoj novej a hustejšej siete, ktorá jej umožní súťažiť na nových trhoch. |
| --- | --- |

(85)

Skúmaná schéma štátnej pomoci zvýhodnila prevádzkovateľov sietí, ktorí už pôsobili vo vidieckych oblastiach. Na predmetnom trhu, ktorý je typický veľkými prekážkami vstupu, čo zvýhodňuje dominantného prevádzkovateľa, toto opatrenie viedlo k opakovaniu rovnakých historických vzorov monopolu. Najmä spoločnosť Abertis posilnila svoju monopolnú pozíciu a využila verejné financovanie na rozvoj novej a hustejšej siete, ktorá jej umožní súťažiť na nových trhoch.

| (86) | Spoločnosť Radiodifusión tvrdí, že skúmaná štátna pomoc nie je primeraná. Na to, aby pomoc vyhovela požiadavke na primeranosť, musela by byť obmedzená na nevyhnutné opatrenia. Musela by sa teda týkať len vzdialených vidieckych oblastí a musela by rovnako zvýhodniť všetkých prevádzkovateľov tým, že by vyžadovala splnenie povinnosti efektívneho prístupu. |
| --- | --- |

(86)

Spoločnosť Radiodifusión tvrdí, že skúmaná štátna pomoc nie je primeraná. Na to, aby pomoc vyhovela požiadavke na primeranosť, musela by byť obmedzená na nevyhnutné opatrenia. Musela by sa teda týkať len vzdialených vidieckych oblastí a musela by rovnako zvýhodniť všetkých prevádzkovateľov tým, že by vyžadovala splnenie povinnosti efektívneho prístupu.

4.4.   PRIPOMIENKY VYSIELATEĽOV

| (87) | Vysielatelia tvrdia, že opatrenie nemožno považovať za štátnu pomoc, lebo žiadnej spoločnosti a najmä vysielateľom neposkytlo finančnú výhodu. Opatrenia nezvýšili počet divákov vysielateľov v porovnaní s analógovým vysielaním. Obyvatelia oblastí, ktorých sa týkalo rozšírenie pokrytia, teda vidieckych, vzdialených a riedko osídlených oblastí, navyše nemajú žiadny vplyv na reklamný trh a nepredstavujú pre vysielateľov cieľovú skupinu divákov. Súkromní prevádzkovatelia za týchto okolností nezvýšili po rozšírení ceny reklamy. |
| --- | --- |

(87)

Vysielatelia tvrdia, že opatrenie nemožno považovať za štátnu pomoc, lebo žiadnej spoločnosti a najmä vysielateľom neposkytlo finančnú výhodu. Opatrenia nezvýšili počet divákov vysielateľov v porovnaní s analógovým vysielaním. Obyvatelia oblastí, ktorých sa týkalo rozšírenie pokrytia, teda vidieckych, vzdialených a riedko osídlených oblastí, navyše nemajú žiadny vplyv na reklamný trh a nepredstavujú pre vysielateľov cieľovú skupinu divákov. Súkromní prevádzkovatelia za týchto okolností nezvýšili po rozšírení ceny reklamy.

| (88) | Vysielatelia tiež vyjadrili názor, že nemajú záujem o prechod na satelitnú platformu, kde by ich programy čelili konkurencii stoviek iných kanálov. Terestriálna platforma má výhodu obmedzenej kapacity, ktorá pre komerčných vysielateľov voľne dostupných televíznych kanálov znamená menšiu konkurenciu. Zdôraznili navyše skutočnosť, že zvyčajne nakupujú obsah len pre terestriálnu platformu. Dôvodom je to, že terestriálne vysielanie zaručuje geografické obmedzenie vysielania, čo neplatí pre satelit. |
| --- | --- |

(88)

Vysielatelia tiež vyjadrili názor, že nemajú záujem o prechod na satelitnú platformu, kde by ich programy čelili konkurencii stoviek iných kanálov. Terestriálna platforma má výhodu obmedzenej kapacity, ktorá pre komerčných vysielateľov voľne dostupných televíznych kanálov znamená menšiu konkurenciu. Zdôraznili navyše skutočnosť, že zvyčajne nakupujú obsah len pre terestriálnu platformu. Dôvodom je to, že terestriálne vysielanie zaručuje geografické obmedzenie vysielania, čo neplatí pre satelit.

| (89) | Vysielatelia tiež trvali na tom, že keď spoločnosť Astra vyhrala verejnú súťaž v Kantábrii, informovali kantábrijské orgány, že budú proti satelitnému vysielaniu, lebo získali práva na vysielanie obsahu len prostredníctvom terestriálnej platformy. |
| --- | --- |

(89)

Vysielatelia tiež trvali na tom, že keď spoločnosť Astra vyhrala verejnú súťaž v Kantábrii, informovali kantábrijské orgány, že budú proti satelitnému vysielaniu, lebo získali práva na vysielanie obsahu len prostredníctvom terestriálnej platformy.

5.   PRÁVNE POSÚDENIE

5.1.   PRÁVNY ZÁKLAD POMOCI

| (90) | Ako je podrobne opísané v časti 2.2 odôvodneniach 23 až 31, právny rámec pre digitálny prechod v Španielsku je zložitou sieťou rôznych zákonov, ktoré počas štyroch rokov prijali ústredná vláda i regionálne a miestne orgány. Národný technický plán z roku 2005 a plán prechodu z roku 2007 upravujú predovšetkým prechod na DTT v oblasti I, ale predstavujú aj základ pre ďalšie opatrenia zamerané na rozšírenie v oblasti II. Tieto opatrenia zamerané na rozšírenie vykonali regionálne orgány po uzatvorení viacerých rámcových dohôd s ústrednou vládou (rámcové dohody z roku 2008), dodatku z roku 2008 k predchádzajúcich rámcovým dohodám z roku 2006 a dodatku z roku 2009 k rámcovým dohodám z roku 2008. |
| --- | --- |

(90)

Ako je podrobne opísané v časti 2.2 odôvodneniach 23 až 31, právny rámec pre digitálny prechod v Španielsku je zložitou sieťou rôznych zákonov, ktoré počas štyroch rokov prijali ústredná vláda i regionálne a miestne orgány. Národný technický plán z roku 2005 a plán prechodu z roku 2007 upravujú predovšetkým prechod na DTT v oblasti I, ale predstavujú aj základ pre ďalšie opatrenia zamerané na rozšírenie v oblasti II. Tieto opatrenia zamerané na rozšírenie vykonali regionálne orgány po uzatvorení viacerých rámcových dohôd s ústrednou vládou (rámcové dohody z roku 2008), dodatku z roku 2008 k predchádzajúcich rámcovým dohodám z roku 2006 a dodatku z roku 2009 k rámcovým dohodám z roku 2008.

| (91) | Regionálne a/alebo miestne orgány na základe týchto dohôd a dodatkov prijali rozsiahly súbor opatrení zameraných na rozšírenie pokrytia DTT v oblasti II najmä prostredníctvom verejných súťaží, ktoré sú opísané v odôvodneniach 32 až 35. Komisia sa preto domnieva, že rôzne zákony prijaté na ústrednej úrovni a uzatvorené a zmenené dohody medzi ministerstvom MITyC a autonómnymi spoločenstvami predstavujú základ schémy pomoci na rozšírenie pokrytia v oblasti II. Tieto zákony a dohody viedli k tomu, že autonómne spoločenstvá prijali opatrenia, ktoré neboli technologicky neutrálne (40). Hoci národný technický plán upravuje prechod na DTT v oblasti I, dáva aj mandát miestnym orgánom, aby v spolupráci s autonómnymi spoločenstvami vybudovali ďalšie prenosové centrá potrebné na zabezpečenie príjmu DTT v oblasti II. Ústredná vláda teda už v tom čase plánovala rozšíriť pokrytie DTT. Mandát obsiahnutý v hlavnom právnom predpise upravujúcom prechod na digitálne televízne vysielanie sa týka len terestriálnej platformy. Autonómne spoločenstvá teda v praxi uplatnili usmernenia ústrednej vlády o rozšírení DTT (41). |
| --- | --- |

(91)

Regionálne a/alebo miestne orgány na základe týchto dohôd a dodatkov prijali rozsiahly súbor opatrení zameraných na rozšírenie pokrytia DTT v oblasti II najmä prostredníctvom verejných súťaží, ktoré sú opísané v odôvodneniach 32 až 35. Komisia sa preto domnieva, že rôzne zákony prijaté na ústrednej úrovni a uzatvorené a zmenené dohody medzi ministerstvom MITyC a autonómnymi spoločenstvami predstavujú základ schémy pomoci na rozšírenie pokrytia v oblasti II. Tieto zákony a dohody viedli k tomu, že autonómne spoločenstvá prijali opatrenia, ktoré neboli technologicky neutrálne (40). Hoci národný technický plán upravuje prechod na DTT v oblasti I, dáva aj mandát miestnym orgánom, aby v spolupráci s autonómnymi spoločenstvami vybudovali ďalšie prenosové centrá potrebné na zabezpečenie príjmu DTT v oblasti II. Ústredná vláda teda už v tom čase plánovala rozšíriť pokrytie DTT. Mandát obsiahnutý v hlavnom právnom predpise upravujúcom prechod na digitálne televízne vysielanie sa týka len terestriálnej platformy. Autonómne spoločenstvá teda v praxi uplatnili usmernenia ústrednej vlády o rozšírení DTT (41).

| (92) | Komisia na podporu tohto zistenia preskúmala aj vybraté jednotlivé verejné súťaže, ktoré uskutočnili samotné autonómne spoločenstvá. Toto overenie potvrdzuje uvedený záver, lebo veľká väčšina skúmaných verejných súťaží nebola technologicky neutrálna. |
| --- | --- |

(92)

Komisia na podporu tohto zistenia preskúmala aj vybraté jednotlivé verejné súťaže, ktoré uskutočnili samotné autonómne spoločenstvá. Toto overenie potvrdzuje uvedený záver, lebo veľká väčšina skúmaných verejných súťaží nebola technologicky neutrálna.

| (93) | Účinné uvoľnenie štátnej pomoci na rozvoj DTT v oblasti II nastalo v momente, keď sa zrealizoval presun finančných prostriedkov od ústredných a regionálnych orgánov príjemcom. Došlo k tomu v časovom rozmedzí, ktoré sa medzi jednotlivými autonómnymi spoločenstvami líšilo. Prvá verejná súťaž prebehla podľa dostupných informácií v júli 2008 (42). Príloha obsahuje výpočet súm pomoci podľa regiónov.
  O prebiehajúcej pomoci na prevádzku a údržbu sietí sa nerozhodovalo na ústrednej úrovni. Niektoré autonómne spoločenstvá (pozri časť Stále náklady v prílohe k tomuto rozhodnutiu) uskutočnili verejné súťaže na prevádzku a údržbu existujúcich terestriálnych digitálnych sietí, ktoré zverejnili vo svojich úradných vestníkoch (43). |
| --- | --- |

(93)

Účinné uvoľnenie štátnej pomoci na rozvoj DTT v oblasti II nastalo v momente, keď sa zrealizoval presun finančných prostriedkov od ústredných a regionálnych orgánov príjemcom. Došlo k tomu v časovom rozmedzí, ktoré sa medzi jednotlivými autonómnymi spoločenstvami líšilo. Prvá verejná súťaž prebehla podľa dostupných informácií v júli 2008 (42). Príloha obsahuje výpočet súm pomoci podľa regiónov.

O prebiehajúcej pomoci na prevádzku a údržbu sietí sa nerozhodovalo na ústrednej úrovni. Niektoré autonómne spoločenstvá (pozri časť Stále náklady v prílohe k tomuto rozhodnutiu) uskutočnili verejné súťaže na prevádzku a údržbu existujúcich terestriálnych digitálnych sietí, ktoré zverejnili vo svojich úradných vestníkoch (43).

5.2.   POSÚDENIE ŠTÁTNEJ POMOCI PODĽA ČLÁNKU 107 ODS. 1 ZFEÚ

5.2.1.   Existencia pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ

| (94) | Predmetné opatrenie vrátane prebiehajúcej pomoci na prevádzku a údržbu opísané v odôvodnení 36 možno charakterizovať ako štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, v ktorom sú stanovené podmienky existencie štátnej pomoci. Po prvé, musí dôjsť k zásahu štátu alebo prostredníctvom štátnych prostriedkov. Po druhé, opatrenie musí príjemcovi poskytovať selektívnu hospodársku výhodu. Po tretie, opatrenie musí narúšať hospodársku súťaž alebo hroziť jej narušením. Po štvrté, zásah musí mať potenciál ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(94)

Predmetné opatrenie vrátane prebiehajúcej pomoci na prevádzku a údržbu opísané v odôvodnení 36 možno charakterizovať ako štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, v ktorom sú stanovené podmienky existencie štátnej pomoci. Po prvé, musí dôjsť k zásahu štátu alebo prostredníctvom štátnych prostriedkov. Po druhé, opatrenie musí príjemcovi poskytovať selektívnu hospodársku výhodu. Po tretie, opatrenie musí narúšať hospodársku súťaž alebo hroziť jej narušením. Po štvrté, zásah musí mať potenciál ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi.

5.2.1.1.   Štátne prostriedky

| (95) | Predmetné opatrenie má pôvod v systéme opísaných právnych predpisov prijatých na ústrednej i regionálnej a miestnej úrovni, ako aj v dohodách uzatvorených medzi rôznymi úrovňami španielskej štátnej správy. Španielsko navyše nenamietalo proti zisteniu z rozhodnutia o otvorení konania, že opatrenie bolo financované z rozpočtových prostriedkov. Trvalo však na tom, že bolo financované z ústredného rozpočtu i z regionálnych a mestských rozpočtov. Vyjadrilo tiež názor, že predmetné opatrenie bolo vlastne len presunom finančných prostriedkov medzi rôznymi úrovňami štátnej správy. Španielsko teda nenamietalo proti skutočnosti, že finančné prostriedky pochádzali najmä z ústredného rozpočtu a čiastočne z regionálnych a miestnych rozpočtov. Opatrenie navyše nebolo len presunom finančných prostriedkov medzi úrovňami štátnej správy, lebo prostriedky sa v konečnom dôsledku využili na rozvoj siete DTT subjektmi, ktoré vykonávajú hospodársku činnosť (ako je vysvetlené v časti 5.2.1.2). |
| --- | --- |

(95)

Predmetné opatrenie má pôvod v systéme opísaných právnych predpisov prijatých na ústrednej i regionálnej a miestnej úrovni, ako aj v dohodách uzatvorených medzi rôznymi úrovňami španielskej štátnej správy. Španielsko navyše nenamietalo proti zisteniu z rozhodnutia o otvorení konania, že opatrenie bolo financované z rozpočtových prostriedkov. Trvalo však na tom, že bolo financované z ústredného rozpočtu i z regionálnych a mestských rozpočtov. Vyjadrilo tiež názor, že predmetné opatrenie bolo vlastne len presunom finančných prostriedkov medzi rôznymi úrovňami štátnej správy. Španielsko teda nenamietalo proti skutočnosti, že finančné prostriedky pochádzali najmä z ústredného rozpočtu a čiastočne z regionálnych a miestnych rozpočtov. Opatrenie navyše nebolo len presunom finančných prostriedkov medzi úrovňami štátnej správy, lebo prostriedky sa v konečnom dôsledku využili na rozvoj siete DTT subjektmi, ktoré vykonávajú hospodársku činnosť (ako je vysvetlené v časti 5.2.1.2).

| (96) | Komisia za týchto okolností dospela k záveru, že skúmané opatrenie bolo financované priamo zo štátneho rozpočtu a z rozpočtov konkrétnych autonómnych spoločenstiev a miestnych korporácií. Prebiehajúca pomoc opísaná v odôvodnení 36 nebola financovaná z ústredného štátneho rozpočtu, ale priamo z rozpočtov autonómnych spoločenstiev. Je teda pripísateľná štátu a zahŕňa použitie štátnych prostriedkov. |
| --- | --- |

(96)

Komisia za týchto okolností dospela k záveru, že skúmané opatrenie bolo financované priamo zo štátneho rozpočtu a z rozpočtov konkrétnych autonómnych spoločenstiev a miestnych korporácií. Prebiehajúca pomoc opísaná v odôvodnení 36 nebola financovaná z ústredného štátneho rozpočtu, ale priamo z rozpočtov autonómnych spoločenstiev. Je teda pripísateľná štátu a zahŕňa použitie štátnych prostriedkov.

5.2.1.2.   Hospodárska výhoda pre subjekty vykonávajúce hospodársku činnosť

| (97) | Predmetné opatrenie zahŕňa presun štátnych prostriedkov určitým podnikom. Hoci sa v zmluve nevymedzuje pojem „podnik“, ako podnik sa v nej chápe akákoľvek fyzická alebo právnická osoba bez ohľadu na právne postavenie a financovanie, ktorá vykonáva hospodársku činnosť. V praxi Komisie, ktorú potvrdili aj súdy, sa prevádzka televíznych prenosových sietí považuje za hospodársku činnosť (44) podobne ako iné prípady, ktoré zahŕňajú riadenie infraštruktúry regionálnymi orgánmi (45). Väčšina verejných podnikov alebo mestských rád je v predmetnom prípade zaevidovaná v registri komisie CMT ako prevádzkovatelia sietí. To znamená, že poskytujú určité služby, ktoré podľa zavedenej rozhodovacej praxe predstavujú hospodársku činnosť. Trh existuje v prípade, že iní prevádzkovatelia by boli ochotní alebo schopní poskytovať predmetnú službu, ako je to aj v tomto prípade. Spoločnosť Astra sa napríklad pred uskutočnením rozšírenia pokrytia v oblasti II viackrát stretla s autonómnymi spoločenstvami, aby im predstavila svoju ponuku. V marci 2008 sa navyše spoločnosť Astra zúčastnila na technologicky neutrálnej verejnej súťaži na poskytovanie digitálneho televízneho vysielania v oblasti II a oblasti III zverejnenej v Kantábrii, ktorú vyhrala. To, že verejné podniky a mestské rady nedostávajú za poskytnuté služby odmenu, neznamená, že predmetné činnosti nemožno považovať za hospodársku činnosť (46). |
| --- | --- |

(97)

Predmetné opatrenie zahŕňa presun štátnych prostriedkov určitým podnikom. Hoci sa v zmluve nevymedzuje pojem „podnik“, ako podnik sa v nej chápe akákoľvek fyzická alebo právnická osoba bez ohľadu na právne postavenie a financovanie, ktorá vykonáva hospodársku činnosť. V praxi Komisie, ktorú potvrdili aj súdy, sa prevádzka televíznych prenosových sietí považuje za hospodársku činnosť (44) podobne ako iné prípady, ktoré zahŕňajú riadenie infraštruktúry regionálnymi orgánmi (45). Väčšina verejných podnikov alebo mestských rád je v predmetnom prípade zaevidovaná v registri komisie CMT ako prevádzkovatelia sietí. To znamená, že poskytujú určité služby, ktoré podľa zavedenej rozhodovacej praxe predstavujú hospodársku činnosť. Trh existuje v prípade, že iní prevádzkovatelia by boli ochotní alebo schopní poskytovať predmetnú službu, ako je to aj v tomto prípade. Spoločnosť Astra sa napríklad pred uskutočnením rozšírenia pokrytia v oblasti II viackrát stretla s autonómnymi spoločenstvami, aby im predstavila svoju ponuku. V marci 2008 sa navyše spoločnosť Astra zúčastnila na technologicky neutrálnej verejnej súťaži na poskytovanie digitálneho televízneho vysielania v oblasti II a oblasti III zverejnenej v Kantábrii, ktorú vyhrala. To, že verejné podniky a mestské rady nedostávajú za poskytnuté služby odmenu, neznamená, že predmetné činnosti nemožno považovať za hospodársku činnosť (46).

| (98) | Komisia nesúhlasí s argumentom Španielska, že prevádzka terestriálnej siete autonómnymi spoločenstvami, verejnými podnikmi a mestskými radami predstavuje vykonávanie oficiálnych právomocí verejného orgánu, takže sa jej netýka článok 107 ZFEÚ. Platí, že činnosti spojené s vykonávaním právomocí štátu samotným štátom alebo orgánmi, ktoré pôsobia v medziach svojho postavenia verejného orgánu, nepredstavujú hospodárske činnosti na účely pravidiel hospodárskej súťaže (47). Tieto činnosti predstavujú súčasť základných funkcií štátu alebo sú s týmito funkciami spojené svojím charakterom, cieľom a pravidlami, ktorým podliehajú. Judikatúra súdov obsahuje viacero príkladov činností, ktoré patria do tejto kategórie. Existuje teda deliaca čiara medzi výlučne štátnymi činnosťami a komerčnými činnosťami, do ktorých sa môže zapojiť štátny subjekt. Tento zoznam obsahuje činnosti týkajúce sa armády alebo polície, udržiavania a zvyšovania bezpečnosti letovej prevádzky, kontroly letovej prevádzky (48), dohľadu nad znečisťovaním, čo je úloha vo verejnom záujme, ktorá je súčasťou základných funkcií štátu v súvislosti s ochranou životného prostredia v morských oblastiach (49), a štandardizačných činností, ako aj súvisiacich činností výskumu a vývoja (50). |
| --- | --- |

(98)

Komisia nesúhlasí s argumentom Španielska, že prevádzka terestriálnej siete autonómnymi spoločenstvami, verejnými podnikmi a mestskými radami predstavuje vykonávanie oficiálnych právomocí verejného orgánu, takže sa jej netýka článok 107 ZFEÚ. Platí, že činnosti spojené s vykonávaním právomocí štátu samotným štátom alebo orgánmi, ktoré pôsobia v medziach svojho postavenia verejného orgánu, nepredstavujú hospodárske činnosti na účely pravidiel hospodárskej súťaže (47). Tieto činnosti predstavujú súčasť základných funkcií štátu alebo sú s týmito funkciami spojené svojím charakterom, cieľom a pravidlami, ktorým podliehajú. Judikatúra súdov obsahuje viacero príkladov činností, ktoré patria do tejto kategórie. Existuje teda deliaca čiara medzi výlučne štátnymi činnosťami a komerčnými činnosťami, do ktorých sa môže zapojiť štátny subjekt. Tento zoznam obsahuje činnosti týkajúce sa armády alebo polície, udržiavania a zvyšovania bezpečnosti letovej prevádzky, kontroly letovej prevádzky (48), dohľadu nad znečisťovaním, čo je úloha vo verejnom záujme, ktorá je súčasťou základných funkcií štátu v súvislosti s ochranou životného prostredia v morských oblastiach (49), a štandardizačných činností, ako aj súvisiacich činností výskumu a vývoja (50).

| (99) | Komisia sa preto domnieva, že prevádzka terestriálnej vysielacej siete v tomto prípade nepatrí medzi povinnosti alebo právomoci štátu ani nie je typickou činnosťou, ktorú by mohol vykonávať jedine štát. Skúmané služby nie sú typickými službami verejného orgánu a svojím charakterom sú hospodárske, čo potvrdzuje skutočnosť, že v oblasti I pôsobia na trhu viaceré podniky. Po druhé, súkromný podnik, ktorý je nezávislý od akýchkoľvek verejných orgánov – konkrétne spoločnosť Astra (ako to dokazuje jej účasť ako uchádzača vo verejnej súťaži v Kantábrii v roku 2008) –, mal záujem poskytovať túto službu v oblasti II. Po tretie, rozvoj siete v oblasti II sa týka len prenosu celoštátnych a regionálnych súkromných kanálov (51). Komisia preto dospela k záveru, že prevádzka terestriálnej siete autonómnymi spoločenstvami, verejnými podnikmi a mestskými radami nepredstavuje vykonávanie oficiálnych právomocí verejného orgánu. |
| --- | --- |

(99)

Komisia sa preto domnieva, že prevádzka terestriálnej vysielacej siete v tomto prípade nepatrí medzi povinnosti alebo právomoci štátu ani nie je typickou činnosťou, ktorú by mohol vykonávať jedine štát. Skúmané služby nie sú typickými službami verejného orgánu a svojím charakterom sú hospodárske, čo potvrdzuje skutočnosť, že v oblasti I pôsobia na trhu viaceré podniky. Po druhé, súkromný podnik, ktorý je nezávislý od akýchkoľvek verejných orgánov – konkrétne spoločnosť Astra (ako to dokazuje jej účasť ako uchádzača vo verejnej súťaži v Kantábrii v roku 2008) –, mal záujem poskytovať túto službu v oblasti II. Po tretie, rozvoj siete v oblasti II sa týka len prenosu celoštátnych a regionálnych súkromných kanálov (51). Komisia preto dospela k záveru, že prevádzka terestriálnej siete autonómnymi spoločenstvami, verejnými podnikmi a mestskými radami nepredstavuje vykonávanie oficiálnych právomocí verejného orgánu.

Priami príjemcovia pomoci

| (100) | Priamymi príjemcami sporných opatrení sú prevádzkovatelia platformy DTT, lebo dostali finančné prostriedky na modernizáciu a rozšírenie svojej siete v oblasti II. Zároveň využívajú prebiehajúcu pomoc na prevádzku a údržbu týchto sietí. Autonómne spoločenstvá si zvolili odlišné prístupy k vykonaniu rozšírenia pokrytia, takže boli identifikované rôzne typy priamych príjemcov. |
| --- | --- |

(100)

Priamymi príjemcami sporných opatrení sú prevádzkovatelia platformy DTT, lebo dostali finančné prostriedky na modernizáciu a rozšírenie svojej siete v oblasti II. Zároveň využívajú prebiehajúcu pomoc na prevádzku a údržbu týchto sietí. Autonómne spoločenstvá si zvolili odlišné prístupy k vykonaniu rozšírenia pokrytia, takže boli identifikované rôzne typy priamych príjemcov.

| (101) | Po prvé, niektoré autonómne spoločenstvá (52) poverili úlohou rozšíriť pokrytie verejný podnik, ktorý niekedy pôsobí ako telekomunikačná spoločnosť. Tieto podniky buď usporiadali verejné súťaže na rozšírenie pokrytia a túto úlohu nechali na ich víťazov, alebo vykonali rozšírenie samy po získaní potrebných zariadení. |
| --- | --- |

(101)

Po prvé, niektoré autonómne spoločenstvá (52) poverili úlohou rozšíriť pokrytie verejný podnik, ktorý niekedy pôsobí ako telekomunikačná spoločnosť. Tieto podniky buď usporiadali verejné súťaže na rozšírenie pokrytia a túto úlohu nechali na ich víťazov, alebo vykonali rozšírenie samy po získaní potrebných zariadení.

| (102) | Tieto verejné podniky teraz môžu prevádzkovať sieť DTT v oblasti II vďaka verejnej dotácii. Novú infraštruktúru môžu využívať aj na poskytovanie iných služieb, napr. WiMax (bezdrôtové širokopásmové štandardy, ktoré môžu poskytovať pevné alebo mobilné širokopásmové pripojenie), digitálneho rozhlasového vysielania, mobilného televízneho vysielania (DVB-H) alebo služby spoločného umiestnenia pre základnú širokopásmovú sieť spoločnosti Telefónica vo vidieckych oblastiach alebo pre mobilných operátorov. Týmito úsporami z rozsahu sa pred prevádzkovateľmi siete DTT otvárajú príležitosti získať príjmy z verejne financovanej infraštruktúry. |
| --- | --- |

(102)

Tieto verejné podniky teraz môžu prevádzkovať sieť DTT v oblasti II vďaka verejnej dotácii. Novú infraštruktúru môžu využívať aj na poskytovanie iných služieb, napr. WiMax (bezdrôtové širokopásmové štandardy, ktoré môžu poskytovať pevné alebo mobilné širokopásmové pripojenie), digitálneho rozhlasového vysielania, mobilného televízneho vysielania (DVB-H) alebo služby spoločného umiestnenia pre základnú širokopásmovú sieť spoločnosti Telefónica vo vidieckych oblastiach alebo pre mobilných operátorov. Týmito úsporami z rozsahu sa pred prevádzkovateľmi siete DTT otvárajú príležitosti získať príjmy z verejne financovanej infraštruktúry.

| (103) | Kvantifikovateľnú výhodu pre verejné podniky predstavuje množstvo finančných prostriedkov, ktoré získali na rozšírenie pokrytia. |
| --- | --- |

(103)

Kvantifikovateľnú výhodu pre verejné podniky predstavuje množstvo finančných prostriedkov, ktoré získali na rozšírenie pokrytia.

| (104) | Po druhé, niektoré autonómne spoločenstvá (53) samé uskutočnili verejné súťaže na regionálnej úrovni na rozšírenie DTT. Španielsko tvrdí, že veľká väčšina verejných súťaží sa týkala dodávky zariadení a že spoločnosti, ktoré tieto verejné súťaže vyhrali, pôsobili ako dodávatelia zariadení. To má byť aj prípad spoločností Abertis, Tradia a Retevisión. Zistenia vyšetrovania však nasvedčujú tomu, že významný počet verejných súťaží sa týkal rozšírenia pokrytia, nielen dodávky zariadenia (54). Komisia sa teda v rozpore s tvrdením Španielska domnieva, že spoločnosť Abertis a ďalšie spoločnosti sa zúčastnili na týchto verejných súťažiach ako prevádzkovatelia sietí (55). Víťazi týchto verejných súťaží v tomto prípade získali konkurenčnú výhodu nad inými prevádzkovateľmi sietí, ktorí sa ani nemohli zúčastniť na procese výberu. Ich výhodu predstavuje suma finančných prostriedkov, ktoré dostali na rozšírenie na základe verejnej súťaže, ktorá nebola z hľadiska technológií neutrálna. |
| --- | --- |

(104)

Po druhé, niektoré autonómne spoločenstvá (53) samé uskutočnili verejné súťaže na regionálnej úrovni na rozšírenie DTT. Španielsko tvrdí, že veľká väčšina verejných súťaží sa týkala dodávky zariadení a že spoločnosti, ktoré tieto verejné súťaže vyhrali, pôsobili ako dodávatelia zariadení. To má byť aj prípad spoločností Abertis, Tradia a Retevisión. Zistenia vyšetrovania však nasvedčujú tomu, že významný počet verejných súťaží sa týkal rozšírenia pokrytia, nielen dodávky zariadenia (54). Komisia sa teda v rozpore s tvrdením Španielska domnieva, že spoločnosť Abertis a ďalšie spoločnosti sa zúčastnili na týchto verejných súťažiach ako prevádzkovatelia sietí (55). Víťazi týchto verejných súťaží v tomto prípade získali konkurenčnú výhodu nad inými prevádzkovateľmi sietí, ktorí sa ani nemohli zúčastniť na procese výberu. Ich výhodu predstavuje suma finančných prostriedkov, ktoré dostali na rozšírenie na základe verejnej súťaže, ktorá nebola z hľadiska technológií neutrálna.

| (105) | Po tretie, niektoré autonómne spoločenstvá (56) poskytli prostriedky na rozšírenie pokrytia DTT mestským radám. Španielsko tvrdí, že išlo len o prevody finančných prostriedkov medzi rôznymi úrovňami štátnej správy a že mestské rady rozšírením sietí, ktoré vlastnia, splnili len svoje administratívne povinnosti voči obyvateľom. Španielsko si však uvedomuje, že miestne korporácie pôsobili ako prevádzkovatelia sietí, že mnohé z nich sú zaevidované v zozname prevádzkovateľov sietí komisie CMT a že reálne uskutočnili rozšírenie siete, a to v niektorých prípadoch prostredníctvom verejnej súťaže. Komisia sa preto domnieva, že v prípade, že miestne korporácie pôsobia ako miestni prevádzkovatelia sietí DTT, sú priamymi príjemcami pomoci. Výhodou, ktorú získali, je suma, ktorú dostali od regionálnych a ústredných orgánov na rozšírenie pokrytia. Platí to aj vtedy, keď sa rozšírenie čiastočne financuje z vlastných zdrojov miestnej korporácie, čo predstavuje pomoc podniku alebo činnosti. |
| --- | --- |

(105)

Po tretie, niektoré autonómne spoločenstvá (56) poskytli prostriedky na rozšírenie pokrytia DTT mestským radám. Španielsko tvrdí, že išlo len o prevody finančných prostriedkov medzi rôznymi úrovňami štátnej správy a že mestské rady rozšírením sietí, ktoré vlastnia, splnili len svoje administratívne povinnosti voči obyvateľom. Španielsko si však uvedomuje, že miestne korporácie pôsobili ako prevádzkovatelia sietí, že mnohé z nich sú zaevidované v zozname prevádzkovateľov sietí komisie CMT a že reálne uskutočnili rozšírenie siete, a to v niektorých prípadoch prostredníctvom verejnej súťaže. Komisia sa preto domnieva, že v prípade, že miestne korporácie pôsobia ako miestni prevádzkovatelia sietí DTT, sú priamymi príjemcami pomoci. Výhodou, ktorú získali, je suma, ktorú dostali od regionálnych a ústredných orgánov na rozšírenie pokrytia. Platí to aj vtedy, keď sa rozšírenie čiastočne financuje z vlastných zdrojov miestnej korporácie, čo predstavuje pomoc podniku alebo činnosti.

| (106) | Spoločnosťami, ktorým verejné súťaže priniesli celkovo najviac výhod, boli Abertis a Retevisión. Na základe dostupných informácií sa zdá, že celkovo dostali približne [...] z celkovej sumy finančných prostriedkov určených na rozšírenie pokrytia: minimálne [...] miliónov EUR na základe verejných súťaží na rozšírenie sieťového pokrytia. |
| --- | --- |

(106)

Spoločnosťami, ktorým verejné súťaže priniesli celkovo najviac výhod, boli Abertis a Retevisión. Na základe dostupných informácií sa zdá, že celkovo dostali približne [...] z celkovej sumy finančných prostriedkov určených na rozšírenie pokrytia: minimálne [...] miliónov EUR na základe verejných súťaží na rozšírenie sieťového pokrytia.

| (107) | Niektoré autonómne spoločenstvá navyše poskytli štátnu pomoc na prevádzku a údržbu sietí. Tieto úlohy vykonávajú buď verejné podniky, mestské rady, alebo iné subjekty na základe verejných súťaží, napríklad vlastníci prenosových centier. Španielske ústredné orgány uviedli, že neuložili povinnosť prevádzkovať digitalizované zariadenia a vykonávať ich údržbu a že o tejto veci rozhodovali autonómne spoločenstvá. Rôzne autonómne spoločenstvá predložili v priebehu vyšetrovania údaje, ktoré preukazujú, že skutočne financovali prevádzku a údržbu prenosových centier v oblasti II, a to najmä od roku 2009 po tom, ako vypršalo pôvodné dvojročné obdobie prevádzky a údržby stanovené v zmluvách s víťazmi verejných súťaží. To sa považuje za prebiehajúcu pomoc a podniky poverené prevádzkou a údržbou digitalizovanej terestriálnej siete v oblasti II sú jej priamymi príjemcami. |
| --- | --- |

(107)

Niektoré autonómne spoločenstvá navyše poskytli štátnu pomoc na prevádzku a údržbu sietí. Tieto úlohy vykonávajú buď verejné podniky, mestské rady, alebo iné subjekty na základe verejných súťaží, napríklad vlastníci prenosových centier. Španielske ústredné orgány uviedli, že neuložili povinnosť prevádzkovať digitalizované zariadenia a vykonávať ich údržbu a že o tejto veci rozhodovali autonómne spoločenstvá. Rôzne autonómne spoločenstvá predložili v priebehu vyšetrovania údaje, ktoré preukazujú, že skutočne financovali prevádzku a údržbu prenosových centier v oblasti II, a to najmä od roku 2009 po tom, ako vypršalo pôvodné dvojročné obdobie prevádzky a údržby stanovené v zmluvách s víťazmi verejných súťaží. To sa považuje za prebiehajúcu pomoc a podniky poverené prevádzkou a údržbou digitalizovanej terestriálnej siete v oblasti II sú jej priamymi príjemcami.

| (108) | Zo všeobecnejšieho hľadiska napokon spoločnosť Abertis ťaží aj z toho, že prevádzkovateľovi inej platformy bolo znemožnené vstúpiť na trh v oblasti prenosu voľne dostupných televíznych signálov v Španielsku (57). |
| --- | --- |

(108)

Zo všeobecnejšieho hľadiska napokon spoločnosť Abertis ťaží aj z toho, že prevádzkovateľovi inej platformy bolo znemožnené vstúpiť na trh v oblasti prenosu voľne dostupných televíznych signálov v Španielsku (57).

Nepriami príjemcovia pomoci

| (109) | Prevádzkovatelia sietí. Prevádzkovatelia sietí, ktorí sa zapojili do verejných súťaží na rozšírenie pokrytia usporiadaných verejnými podnikmi v rámci prvého prípadu opísaného v odôvodnení 101, sú nepriamymi príjemcami pomoci. Verejné podniky neuskutočnili rozšírenie samy a nenechali si finančné prostriedky určené na rozšírenie pokrytia, ale previedli ich prevádzkovateľom sietí prostredníctvom verejných súťaží na rozšírenie. Tieto verejné súťaže boli určené len pre prevádzkovateľov terestriálnych sietí. Títo prevádzkovatelia teda získali výhodu vylúčením satelitných prevádzkovateľov. Prevádzkovatelia terestriálnych sietí navyše v dôsledku malého počtu prevádzkovateľov na trhu čelili len malým konkurenčným prekážkam. Ako je uvedené v prípade priamych príjemcov, výhodu získajú aj vtedy, keď budú novú infraštruktúru používať aj na poskytovanie iných služieb (napríklad WiMax, digitálneho rozhlasového vysielania, mobilného televízneho vysielania atď.). Výhodu, ktorú získali títo prevádzkovatelia sietí, predstavuje suma finančných prostriedkov, ktorú získali na základe verejnej súťaže na rozšírenie (58). |
| --- | --- |

(109)

Prevádzkovatelia sietí. Prevádzkovatelia sietí, ktorí sa zapojili do verejných súťaží na rozšírenie pokrytia usporiadaných verejnými podnikmi v rámci prvého prípadu opísaného v odôvodnení 101, sú nepriamymi príjemcami pomoci. Verejné podniky neuskutočnili rozšírenie samy a nenechali si finančné prostriedky určené na rozšírenie pokrytia, ale previedli ich prevádzkovateľom sietí prostredníctvom verejných súťaží na rozšírenie. Tieto verejné súťaže boli určené len pre prevádzkovateľov terestriálnych sietí. Títo prevádzkovatelia teda získali výhodu vylúčením satelitných prevádzkovateľov. Prevádzkovatelia terestriálnych sietí navyše v dôsledku malého počtu prevádzkovateľov na trhu čelili len malým konkurenčným prekážkam. Ako je uvedené v prípade priamych príjemcov, výhodu získajú aj vtedy, keď budú novú infraštruktúru používať aj na poskytovanie iných služieb (napríklad WiMax, digitálneho rozhlasového vysielania, mobilného televízneho vysielania atď.). Výhodu, ktorú získali títo prevádzkovatelia sietí, predstavuje suma finančných prostriedkov, ktorú získali na základe verejnej súťaže na rozšírenie (58).

| (110) | Dodávatelia telekomunikačných zariadení. Dodávatelia telekomunikačných zariadení sa na rozdiel od prevádzkovateľov sietí nepovažujú za nepriamych príjemcov, lebo nezískali selektívnu výhodu. Tak ako v prípade digitálnych dekodérov v Taliansku (59), nebolo možné rozlíšiť rôzne kategórie výrobcov rôznych typov digitálnej infraštruktúry, lebo výrobcovia by mali byť schopní vyrábať akýkoľvek typ zariadenia. Spoločnosti, ktoré vyhrali verejné súťaže, sa nijak nelíšia od skupiny podnikov, ktoré by sa zapojili do verejných súťaží, ak by bola schéma technologicky neutrálna z hľadiska prevádzkovateľov platforiem (60). Spoločnosti, ktoré v Španielsku integrujú, inštalujú a dodávajú telekomunikačné zariadenia potrebné na rozšírenie DTT, zvyčajne ponúkajú aj ďalšie služby. Títo výrobcovia zariadenia, ako aj telekomunikační prevádzkovatelia, môžu ponúkať aj terestriálne alebo satelitné riešenia, prípadne ich kombináciu (61). |
| --- | --- |

(110)

Dodávatelia telekomunikačných zariadení. Dodávatelia telekomunikačných zariadení sa na rozdiel od prevádzkovateľov sietí nepovažujú za nepriamych príjemcov, lebo nezískali selektívnu výhodu. Tak ako v prípade digitálnych dekodérov v Taliansku (59), nebolo možné rozlíšiť rôzne kategórie výrobcov rôznych typov digitálnej infraštruktúry, lebo výrobcovia by mali byť schopní vyrábať akýkoľvek typ zariadenia. Spoločnosti, ktoré vyhrali verejné súťaže, sa nijak nelíšia od skupiny podnikov, ktoré by sa zapojili do verejných súťaží, ak by bola schéma technologicky neutrálna z hľadiska prevádzkovateľov platforiem (60). Spoločnosti, ktoré v Španielsku integrujú, inštalujú a dodávajú telekomunikačné zariadenia potrebné na rozšírenie DTT, zvyčajne ponúkajú aj ďalšie služby. Títo výrobcovia zariadenia, ako aj telekomunikační prevádzkovatelia, môžu ponúkať aj terestriálne alebo satelitné riešenia, prípadne ich kombináciu (61).

| (111) | Účelom predmetného opatrenia nie je prostredníctvom cieľa alebo všeobecnej štruktúry vytvoriť výhodu pre výrobcov. Akákoľvek politika štátu v prospech digitalizácie (aj tá technologicky najneutrálnejšia) by zvýhodnila výrobcov digitálneho zariadenia. V prípade výrobcov zariadenia teda možno nárast predaja v dôsledku opatrenia považovať za mechanický vedľajší účinok. V zásade každá štátna pomoc má účinok prenosu výhod (tzv. trickle-down effect) na dodávateľov príjemcu štátnej pomoci. Tým však nemusí nevyhnutne vzniknúť selektívna výhoda pre týchto dodávateľov. Pomoc nebola zameraná na dodávateľov telekomunikačných zariadení, ktorí preto nemali prospech z cieleného nepriameho účinku. Keďže sa navyše vyberali v transparentných verejných súťažiach, ktoré boli otvorené pre všetkých dodávateľov zariadenia vrátane dodávateľov z iných členských štátov, nemožno očakávať, že by získali výhodu abnormálnych ziskov. |
| --- | --- |

(111)

Účelom predmetného opatrenia nie je prostredníctvom cieľa alebo všeobecnej štruktúry vytvoriť výhodu pre výrobcov. Akákoľvek politika štátu v prospech digitalizácie (aj tá technologicky najneutrálnejšia) by zvýhodnila výrobcov digitálneho zariadenia. V prípade výrobcov zariadenia teda možno nárast predaja v dôsledku opatrenia považovať za mechanický vedľajší účinok. V zásade každá štátna pomoc má účinok prenosu výhod (tzv. trickle-down effect) na dodávateľov príjemcu štátnej pomoci. Tým však nemusí nevyhnutne vzniknúť selektívna výhoda pre týchto dodávateľov. Pomoc nebola zameraná na dodávateľov telekomunikačných zariadení, ktorí preto nemali prospech z cieleného nepriameho účinku. Keďže sa navyše vyberali v transparentných verejných súťažiach, ktoré boli otvorené pre všetkých dodávateľov zariadenia vrátane dodávateľov z iných členských štátov, nemožno očakávať, že by získali výhodu abnormálnych ziskov.

| (112) | Vysielatelia. Španielsko dostatočne preukázalo, že terestriálni vysielatelia nezískali rozšírením pokrytia žiadnu výhodu. Vysielatelia v oblasti II na rozdiel od oblasti I odmietli zaplatiť za digitalizáciu, lebo by im to neprinieslo žiadny ďalší zisk. Vzhľadom na to, že ide o malý počet obyvateľov, ktorí nie sú komerčnou cieľovou skupinou zadávateľov reklamy, vysielatelia by po rozšírení na oblasť II nemohli výrazne zvýšiť ceny za reklamu. Terestriálni vysielatelia teda nie sú nepriamymi príjemcami skúmaného opatrenia. |
| --- | --- |

(112)

Vysielatelia. Španielsko dostatočne preukázalo, že terestriálni vysielatelia nezískali rozšírením pokrytia žiadnu výhodu. Vysielatelia v oblasti II na rozdiel od oblasti I odmietli zaplatiť za digitalizáciu, lebo by im to neprinieslo žiadny ďalší zisk. Vzhľadom na to, že ide o malý počet obyvateľov, ktorí nie sú komerčnou cieľovou skupinou zadávateľov reklamy, vysielatelia by po rozšírení na oblasť II nemohli výrazne zvýšiť ceny za reklamu. Terestriálni vysielatelia teda nie sú nepriamymi príjemcami skúmaného opatrenia.

5.2.1.3.   Selektívnosť

| (113) | Výhoda, ktorú získali prevádzkovatelia sietí predmetným opatrením vrátane prebiehajúcej pomoci, je selektívna, lebo sa týka len odvetvia televízneho vysielania. V rámci tohto odvetvia sa týka len podnikov, ktoré pôsobia na trhu s terestriálnymi platformami. Právny rámec stanovuje technické špecifikácie oprávnenosti, ktoré môže splniť len terestriálna technológia. Prebiehajúcu pomoc na údržbu a prevádzku siete navyše dostávajú len podniky pôsobiace na trhu s terestriálnymi platformami. Z opatrenia sú teda vylúčení prevádzkovatelia sietí, ktorí prevádzkujú iné platformy, napríklad satelitnú alebo káblovú platformu či IPTV. |
| --- | --- |

(113)

Výhoda, ktorú získali prevádzkovatelia sietí predmetným opatrením vrátane prebiehajúcej pomoci, je selektívna, lebo sa týka len odvetvia televízneho vysielania. V rámci tohto odvetvia sa týka len podnikov, ktoré pôsobia na trhu s terestriálnymi platformami. Právny rámec stanovuje technické špecifikácie oprávnenosti, ktoré môže splniť len terestriálna technológia. Prebiehajúcu pomoc na údržbu a prevádzku siete navyše dostávajú len podniky pôsobiace na trhu s terestriálnymi platformami. Z opatrenia sú teda vylúčení prevádzkovatelia sietí, ktorí prevádzkujú iné platformy, napríklad satelitnú alebo káblovú platformu či IPTV.

5.2.2.   Poslanie verejnej služby

| (114) | Podľa Španielska je vzhľadom na administratívnu organizáciu krajiny a rozdelenie právomocí medzi ústredné a regionálne orgány úlohou regiónov potvrdiť neexistenciu štátnej pomoci podľa judikatúry vo veci Altmark. Španielske orgány ako najlepší a jediný príklad uvádzajú prípad Baskicka. Žiadne iné autonómne spoločenstvo nepredložilo argumenty na podporu tvrdenia, že prevádzka terestriálnej siete je službou vo verejnom záujme. |
| --- | --- |

(114)

Podľa Španielska je vzhľadom na administratívnu organizáciu krajiny a rozdelenie právomocí medzi ústredné a regionálne orgány úlohou regiónov potvrdiť neexistenciu štátnej pomoci podľa judikatúry vo veci Altmark. Španielske orgány ako najlepší a jediný príklad uvádzajú prípad Baskicka. Žiadne iné autonómne spoločenstvo nepredložilo argumenty na podporu tvrdenia, že prevádzka terestriálnej siete je službou vo verejnom záujme.

| (115) | Služby prenosu a pokrytie rozhlasovým a televíznym vysielaním poskytuje v Baskicku verejná spoločnosť baskickej vlády Itelazpi S. A. („Itelazpi“). V tejto súvislosti prevádzkuje približne 200 vysielačov, z ktorých väčšina patrí baskickej vláde. Spoločnosť Itelazpi bola na účely rozšírenia pokrytia poverená úlohou usporiadať verejné súťaže na regionálnej úrovni na dodávku zariadenia potrebného na digitalizáciu terestriálnej infraštruktúry. |
| --- | --- |

(115)

Služby prenosu a pokrytie rozhlasovým a televíznym vysielaním poskytuje v Baskicku verejná spoločnosť baskickej vlády Itelazpi S. A. („Itelazpi“). V tejto súvislosti prevádzkuje približne 200 vysielačov, z ktorých väčšina patrí baskickej vláde. Spoločnosť Itelazpi bola na účely rozšírenia pokrytia poverená úlohou usporiadať verejné súťaže na regionálnej úrovni na dodávku zariadenia potrebného na digitalizáciu terestriálnej infraštruktúry.

| (116) | Členské štáty majú podľa Baskicka vysokú mieru voľného úsudku, pokiaľ ide o vymedzenie služby všeobecného hospodárskeho záujmu. Komisia môže toto vymedzenie spochybniť len v prípade očividnej chyby. Toto rozpätie voľného úsudku je ešte väčšie v prípade verejnoprávneho vysielania (62). Baskicko na tomto základe tvrdí, že prevádzku vysielacích sietí možno považovať za službu všeobecného hospodárskeho záujmu. Táto služba by pritom nebola vymedzená ako samostatná služba, ale ako „kľúčová služba“ vyplývajúca z povahy služby verejnoprávneho vysielania na základe rôznych ustanovení španielskych právnych predpisov a judikatúry (63). |
| --- | --- |

(116)

Členské štáty majú podľa Baskicka vysokú mieru voľného úsudku, pokiaľ ide o vymedzenie služby všeobecného hospodárskeho záujmu. Komisia môže toto vymedzenie spochybniť len v prípade očividnej chyby. Toto rozpätie voľného úsudku je ešte väčšie v prípade verejnoprávneho vysielania (62). Baskicko na tomto základe tvrdí, že prevádzku vysielacích sietí možno považovať za službu všeobecného hospodárskeho záujmu. Táto služba by pritom nebola vymedzená ako samostatná služba, ale ako „kľúčová služba“ vyplývajúca z povahy služby verejnoprávneho vysielania na základe rôznych ustanovení španielskych právnych predpisov a judikatúry (63).

| (117) | Finančné prostriedky poskytnuté spoločnosti Itelazpi boli podľa baskických orgánov náhradou za poskytnutie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu v súlade s kritériami podľa rozsudku vo veci Altmark. |
| --- | --- |

(117)

Finančné prostriedky poskytnuté spoločnosti Itelazpi boli podľa baskických orgánov náhradou za poskytnutie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu v súlade s kritériami podľa rozsudku vo veci Altmark.

| (118) | Súd v rozsudku vo veci Altmark vyhlásil, že náhrada za službu vo verejnom záujme nepredstavuje hospodársku výhodu v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy o ES, ak sú splnené všetky z týchto štyroch podmienok: 1) podnik, ktorý prijíma túto náhradu, musí mať skutočne mandát plniť službu vo verejnom záujme a úlohy a súvisiace záväzky musia byť jasne vymedzené, 2) kritériá náhrady musia byť vopred objektívne a transparentne stanovené, 3) náhrada nemôže prekročiť náklady, ktoré vznikli pri plnení mandátu služby vo verejnom záujme, 4) v záujme zaistenia čo najnižších nákladov pre spoločenstvo sa výber spoločnosti, ktorá bude poverená realizáciou záväzkov služby vo verejnom záujme, uskutočňuje prostredníctvom verejného obstarávania, prípadne sa náklady na poskytnutie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu určujú na základe nákladov typického dobre riadeného podniku. |
| --- | --- |

(118)

Súd v rozsudku vo veci Altmark vyhlásil, že náhrada za službu vo verejnom záujme nepredstavuje hospodársku výhodu v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy o ES, ak sú splnené všetky z týchto štyroch podmienok: 1) podnik, ktorý prijíma túto náhradu, musí mať skutočne mandát plniť službu vo verejnom záujme a úlohy a súvisiace záväzky musia byť jasne vymedzené, 2) kritériá náhrady musia byť vopred objektívne a transparentne stanovené, 3) náhrada nemôže prekročiť náklady, ktoré vznikli pri plnení mandátu služby vo verejnom záujme, 4) v záujme zaistenia čo najnižších nákladov pre spoločenstvo sa výber spoločnosti, ktorá bude poverená realizáciou záväzkov služby vo verejnom záujme, uskutočňuje prostredníctvom verejného obstarávania, prípadne sa náklady na poskytnutie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu určujú na základe nákladov typického dobre riadeného podniku.

Prvá podmienka rozsudku vo veci Altmark: jasné vymedzenie a pridelenie záväzkov služby vo verejnom záujme

| (119) | V španielskych právnych predpisoch sa neuvádza, že prevádzka terestriálnej siete je služba vo verejnom záujme. V zákone o telekomunikáciách z roku 1998 (64) sa uvádza, že telekomunikačné služby vrátane prevádzky sietí na podporu rozhlasového a televízneho vysielania sú služby všeobecného hospodárskeho záujmu, ale nemajú postavenie služieb vo verejnom záujme, ktoré je vyhradené len pre obmedzený počet telekomunikačných služieb (65). V súčasnosti platný telekomunikačný zákon (66) zachováva rovnaké vymedzenie. Služby prenosu televízneho vysielania, čiže prenos signálov prostredníctvom telekomunikačných sietí, sa považujú za telekomunikačné služby, takže sú to služby všeobecného záujmu, ale nie služby vo verejnom záujme (67). |
| --- | --- |

(119)

V španielskych právnych predpisoch sa neuvádza, že prevádzka terestriálnej siete je služba vo verejnom záujme. V zákone o telekomunikáciách z roku 1998 (64) sa uvádza, že telekomunikačné služby vrátane prevádzky sietí na podporu rozhlasového a televízneho vysielania sú služby všeobecného hospodárskeho záujmu, ale nemajú postavenie služieb vo verejnom záujme, ktoré je vyhradené len pre obmedzený počet telekomunikačných služieb (65). V súčasnosti platný telekomunikačný zákon (66) zachováva rovnaké vymedzenie. Služby prenosu televízneho vysielania, čiže prenos signálov prostredníctvom telekomunikačných sietí, sa považujú za telekomunikačné služby, takže sú to služby všeobecného záujmu, ale nie služby vo verejnom záujme (67).

| (120) | Ustanovenia telekomunikačného zákona sú v každom prípade technologicky neutrálne. V článku 1 zákona sa telekomunikácia vymedzuje ako využívanie sietí a poskytovanie služieb elektronickej komunikácie a súvisiacich zariadení. Telekomunikácia znamená prenos signálov cez akúkoľvek telekomunikačnú sieť, nie konkrétne cez terestriálnu sieť (68). V článku 3 zákona sa navyše ako jeden z jeho cieľov uvádza podpora čo najväčšej technologickej neutrality v právnych predpisoch. |
| --- | --- |

(120)

Ustanovenia telekomunikačného zákona sú v každom prípade technologicky neutrálne. V článku 1 zákona sa telekomunikácia vymedzuje ako využívanie sietí a poskytovanie služieb elektronickej komunikácie a súvisiacich zariadení. Telekomunikácia znamená prenos signálov cez akúkoľvek telekomunikačnú sieť, nie konkrétne cez terestriálnu sieť (68). V článku 3 zákona sa navyše ako jeden z jeho cieľov uvádza podpora čo najväčšej technologickej neutrality v právnych predpisoch.

| (121) | Hoci sa v zákone účinnom a uplatniteľnom v čase presunu finančných prostriedkov spoločnosti Itelazpi vymedzovalo verejnoprávne vysielanie ako služba vo verejnom záujme, podľa Komisie nie je možné rozšíriť toto vymedzenie na prevádzku konkrétnej podpornej platformy. Ak navyše existuje viacero prenosových platforiem, jednu konkrétnu platformu nemožno považovať za „kľúčovú“ na prenos vysielacích signálov. Bolo by teda očividnou chybou, ak by sa využitie konkrétnej platformy na prenos vysielacích signálov považovalo v španielskych právnych predpisoch za službu vo verejnom záujme. |
| --- | --- |

(121)

Hoci sa v zákone účinnom a uplatniteľnom v čase presunu finančných prostriedkov spoločnosti Itelazpi vymedzovalo verejnoprávne vysielanie ako služba vo verejnom záujme, podľa Komisie nie je možné rozšíriť toto vymedzenie na prevádzku konkrétnej podpornej platformy. Ak navyše existuje viacero prenosových platforiem, jednu konkrétnu platformu nemožno považovať za „kľúčovú“ na prenos vysielacích signálov. Bolo by teda očividnou chybou, ak by sa využitie konkrétnej platformy na prenos vysielacích signálov považovalo v španielskych právnych predpisoch za službu vo verejnom záujme.

| (122) | Komisia teda dospela k záveru, že prevádzka terestriálnych sietí nemá v španielskych právnych predpisoch postavenie služby vo verejnom záujme. |
| --- | --- |

(122)

Komisia teda dospela k záveru, že prevádzka terestriálnych sietí nemá v španielskych právnych predpisoch postavenie služby vo verejnom záujme.

| (123) | Baskické orgány tvrdia, že pridelenie poskytovania tejto služby všeobecného hospodárskeho záujmu spoločnosti Itelazpi je výslovne uvedené v dohovoroch uzatvorených medzi baskickou vládou, združením EUDEL (združenie baskických mestských rád) a tromi baskickými regionálnymi radami. |
| --- | --- |

(123)

Baskické orgány tvrdia, že pridelenie poskytovania tejto služby všeobecného hospodárskeho záujmu spoločnosti Itelazpi je výslovne uvedené v dohovoroch uzatvorených medzi baskickou vládou, združením EUDEL (združenie baskických mestských rád) a tromi baskickými regionálnymi radami.

| (124) | Baskická vláda v dohovoroch uznáva, že hodnoty ako univerzálny prístup k informáciám a pluralita informácií si vyžadujú univerzalizáciu voľne dostupného televízneho vysielania, a zaväzuje sa zabezpečiť uplatňovanie týchto hodnôt rozšírením pokrytia štátnych multiplexov (69). V žiadnom ustanovení dohovorov sa však neuvádza, že prevádzka terestriálnej siete sa považuje za službu vo verejnom záujme. Komisia je preto toho názoru, že znenie dohovorov nie je dostatočne jednoznačné na to, aby bolo možné jasne stanoviť rozsah úlohy poskytovať služby vo verejnom záujme, a nemožno teda na tomto základe tvrdiť, že prenos prostredníctvom terestriálnej siete je službou vo verejnom záujme. |
| --- | --- |

(124)

Baskická vláda v dohovoroch uznáva, že hodnoty ako univerzálny prístup k informáciám a pluralita informácií si vyžadujú univerzalizáciu voľne dostupného televízneho vysielania, a zaväzuje sa zabezpečiť uplatňovanie týchto hodnôt rozšírením pokrytia štátnych multiplexov (69). V žiadnom ustanovení dohovorov sa však neuvádza, že prevádzka terestriálnej siete sa považuje za službu vo verejnom záujme. Komisia je preto toho názoru, že znenie dohovorov nie je dostatočne jednoznačné na to, aby bolo možné jasne stanoviť rozsah úlohy poskytovať služby vo verejnom záujme, a nemožno teda na tomto základe tvrdiť, že prenos prostredníctvom terestriálnej siete je službou vo verejnom záujme.

| (125) | Splnenie prvej podmienky rozsudku vo veci Altmark sa teda nepreukázalo. |
| --- | --- |

(125)

Splnenie prvej podmienky rozsudku vo veci Altmark sa teda nepreukázalo.

| (126) | Kritériá stanovené v rozsudku vo veci Altmark sú kumulatívne, takže na to, aby sa opatrenie nepovažovalo za štátnu pomoc, musia byť splnené všetky. Keďže nebolo splnené prvé kritérium, finančné prostriedky, ktoré baskické orgány poskytli spoločnosti Itelazpi, nespĺňajú podmienky náhrady za poskytnutie služby všeobecného hospodárskeho záujmu. |
| --- | --- |

(126)

Kritériá stanovené v rozsudku vo veci Altmark sú kumulatívne, takže na to, aby sa opatrenie nepovažovalo za štátnu pomoc, musia byť splnené všetky. Keďže nebolo splnené prvé kritérium, finančné prostriedky, ktoré baskické orgány poskytli spoločnosti Itelazpi, nespĺňajú podmienky náhrady za poskytnutie služby všeobecného hospodárskeho záujmu.

Štvrtá podmienka rozsudku vo veci Altmark: zaistenie čo najnižších nákladov pri poskytovaní služieb všeobecného záujmu

| (127) | V prípade, že sa neuskutoční verejná súťaž, štvrtá podmienka rozsudku vo veci Altmark vyžaduje, aby sa úroveň nevyhnutnej náhrady stanovila na základe analýzy nákladov, ktoré by typický dobre riadený podnik primerane vybavený prenosovými prostriedkami na splnenie nevyhnutných požiadaviek služby vo verejnom záujme vynaložil na realizáciu týchto záväzkov. Na tieto účely sa do úvahy majú zobrať súvisiace príjmy a primeraný zisk pri realizácii týchto záväzkov. |
| --- | --- |

(127)

V prípade, že sa neuskutoční verejná súťaž, štvrtá podmienka rozsudku vo veci Altmark vyžaduje, aby sa úroveň nevyhnutnej náhrady stanovila na základe analýzy nákladov, ktoré by typický dobre riadený podnik primerane vybavený prenosovými prostriedkami na splnenie nevyhnutných požiadaviek služby vo verejnom záujme vynaložil na realizáciu týchto záväzkov. Na tieto účely sa do úvahy majú zobrať súvisiace príjmy a primeraný zisk pri realizácii týchto záväzkov.

| (128) | Baskické orgány tvrdia, že keďže sa neuskutočnila žiadna verejná súťaž, kritérium bolo splnené vzhľadom na to, že samotná spoločnosť Itelazpi je dobre riadenou a primerane vybavenou spoločnosťou na vykonanie požadovaných činností. Baskické orgány dospeli na základe porovnania nákladov k záveru, že satelitné vysielanie by bolo nákladnejšie ako modernizácia terestriálnej siete spoločnosti Itelazpi (70). Na splnenie štvrtého kritéria rozsudku vo veci Altmark však nestačí, aby sa na stanovenie efektívnosti spoločnosti Itelazpi použilo porovnanie so satelitnou technológiou. Mohli totiž existovať aj iní terestriálni prevádzkovatelia, ktorí by túto službu realizovali za nižšiu cenu.
  Komisia preto dospela k záveru, že ani v prípade Baskicka nebola splnená štvrtá podmienka rozsudku vo veci Altmark. Keďže tieto podmienky sú kumulatívne, nemožno konštatovať, že finančné prostriedky, ktoré baskické orgány poskytli spoločnosti Itelazpi, nepredstavujú štátnu pomoc, lebo spĺňajú podmienky náhrady za poskytnutie služby všeobecného hospodárskeho záujmu. |
| --- | --- |

(128)

Baskické orgány tvrdia, že keďže sa neuskutočnila žiadna verejná súťaž, kritérium bolo splnené vzhľadom na to, že samotná spoločnosť Itelazpi je dobre riadenou a primerane vybavenou spoločnosťou na vykonanie požadovaných činností. Baskické orgány dospeli na základe porovnania nákladov k záveru, že satelitné vysielanie by bolo nákladnejšie ako modernizácia terestriálnej siete spoločnosti Itelazpi (70). Na splnenie štvrtého kritéria rozsudku vo veci Altmark však nestačí, aby sa na stanovenie efektívnosti spoločnosti Itelazpi použilo porovnanie so satelitnou technológiou. Mohli totiž existovať aj iní terestriálni prevádzkovatelia, ktorí by túto službu realizovali za nižšiu cenu.

Komisia preto dospela k záveru, že ani v prípade Baskicka nebola splnená štvrtá podmienka rozsudku vo veci Altmark. Keďže tieto podmienky sú kumulatívne, nemožno konštatovať, že finančné prostriedky, ktoré baskické orgány poskytli spoločnosti Itelazpi, nepredstavujú štátnu pomoc, lebo spĺňajú podmienky náhrady za poskytnutie služby všeobecného hospodárskeho záujmu.

5.2.2.1.   Narušenie hospodárskej súťaže

| (129) | Španielsko a spoločnosť Abertis tvrdia, že technológia DTT a satelitná technológia predstavujú dva odlišné trhy. DTT je hlavnou platformou pre voľne dostupné terestriálne televízne vysielanie, pričom počet prevádzkovateľov na vnútroštátnom trhu určuje počet licencií udelených španielskou vládou. Voľne dostupné terestriálne televízne kanály sa financujú z reklamy. Pokiaľ ide o satelitné televízne vysielanie, veľký počet kanálov je v Španielsku dostupných len v rámci platenej televíznej platformy, ktorej sieť prevádzkuje spoločnosť Astra. Tieto kanály sú financované prostredníctvom predplatného, ktoré sa väčšinou týka balíka kanálov. Španielske orgány takisto poukazujú na to, že náklady na satelitnú distribúciu sú pre vysielateľov v Španielsku omnoho vyššie ako náklady na terestriálne vysielanie, takže vysielatelia voľne dostupných televíznych kanálov vrátane regionálnych a miestnych vysielateľov nemajú záujem o prechod na túto platformu. |
| --- | --- |

(129)

Španielsko a spoločnosť Abertis tvrdia, že technológia DTT a satelitná technológia predstavujú dva odlišné trhy. DTT je hlavnou platformou pre voľne dostupné terestriálne televízne vysielanie, pričom počet prevádzkovateľov na vnútroštátnom trhu určuje počet licencií udelených španielskou vládou. Voľne dostupné terestriálne televízne kanály sa financujú z reklamy. Pokiaľ ide o satelitné televízne vysielanie, veľký počet kanálov je v Španielsku dostupných len v rámci platenej televíznej platformy, ktorej sieť prevádzkuje spoločnosť Astra. Tieto kanály sú financované prostredníctvom predplatného, ktoré sa väčšinou týka balíka kanálov. Španielske orgány takisto poukazujú na to, že náklady na satelitnú distribúciu sú pre vysielateľov v Španielsku omnoho vyššie ako náklady na terestriálne vysielanie, takže vysielatelia voľne dostupných televíznych kanálov vrátane regionálnych a miestnych vysielateľov nemajú záujem o prechod na túto platformu.

| (130) | Komisia z viacerých dôvodov dospela k záveru, že terestriálne a satelitné platformy pôsobia na rovnakom trhu. |
| --- | --- |

(130)

Komisia z viacerých dôvodov dospela k záveru, že terestriálne a satelitné platformy pôsobia na rovnakom trhu.

| (131) | Po prvé, spoločnosť Astra sa zúčastnila na verejnej súťaži na rozšírenie pokrytia digitálnym televíznym vysielaním v Kantábrii, v ktorej zvíťazila. V roku 2008 spoločnosť Astra uskutočnila sériu stretnutí s autonómnymi spoločenstvami, aby im predstavila svoju ponuku vysielať digitálne televízne kanály, ktoré sa dovtedy vysielali pomocou terestriálnej platformy. Hoci zmluvu s Kantábriou neskôr orgány vypovedali, záujem satelitného prevádzkovateľa o poskytovanie služieb v konkurencii terestriálnej platformy poukazuje na to, že satelitní prevádzkovatelia dokážu poskytovať podobné služby. |
| --- | --- |

(131)

Po prvé, spoločnosť Astra sa zúčastnila na verejnej súťaži na rozšírenie pokrytia digitálnym televíznym vysielaním v Kantábrii, v ktorej zvíťazila. V roku 2008 spoločnosť Astra uskutočnila sériu stretnutí s autonómnymi spoločenstvami, aby im predstavila svoju ponuku vysielať digitálne televízne kanály, ktoré sa dovtedy vysielali pomocou terestriálnej platformy. Hoci zmluvu s Kantábriou neskôr orgány vypovedali, záujem satelitného prevádzkovateľa o poskytovanie služieb v konkurencii terestriálnej platformy poukazuje na to, že satelitní prevádzkovatelia dokážu poskytovať podobné služby.

| (132) | Po druhé, satelitný prevádzkovateľ Hispasat (dcérska spoločnosť spoločnosti Abertis) poskytuje služby v niektorých častiach oblasti II (71) a satelitná platforma sa výlučne využíva v oblasti III. Takisto aj iné členské štáty využívajú satelitné služby na pokrytie vzdialenejších oblastí vo svojich krajinách voľne dostupnými televíznymi kanálmi (72). |
| --- | --- |

(132)

Po druhé, satelitný prevádzkovateľ Hispasat (dcérska spoločnosť spoločnosti Abertis) poskytuje služby v niektorých častiach oblasti II (71) a satelitná platforma sa výlučne využíva v oblasti III. Takisto aj iné členské štáty využívajú satelitné služby na pokrytie vzdialenejších oblastí vo svojich krajinách voľne dostupnými televíznymi kanálmi (72).

| (133) | Po tretie, viacero verejnoprávnych a súkromných kanálov distribuovaných prostredníctvom terestriálnej platformy sa vysiela aj prostredníctvom satelitných platforiem vrátane samotnej spoločnosti Astra (73). |
| --- | --- |

(133)

Po tretie, viacero verejnoprávnych a súkromných kanálov distribuovaných prostredníctvom terestriálnej platformy sa vysiela aj prostredníctvom satelitných platforiem vrátane samotnej spoločnosti Astra (73).

| (134) | Po štvrté, niektoré regionálne kanály sú alebo v nedávnej minulosti boli dostupné prostredníctvom satelitnej platformy. To je v rozpore s tvrdením, že regionálni vysielatelia nemajú záujem o satelitné vysielanie. |
| --- | --- |

(134)

Po štvrté, niektoré regionálne kanály sú alebo v nedávnej minulosti boli dostupné prostredníctvom satelitnej platformy. To je v rozpore s tvrdením, že regionálni vysielatelia nemajú záujem o satelitné vysielanie.

| (135) | Po piate, Komisia berie na vedomie aj argument spoločnosti Astra v súvislosti s kapacitou satelitnej platformy poskytovať 1 380 kanálov a geograficky ich obmedziť. Spoločnosť Astra tvrdí, že satelitná platforma dokáže taký počet kanálov vysielať bez obmedzenia. Počet 1 380 regionálnych kanálov sa navyše zdá prehnaný. Hoci to je maximálny počet frekvencií dostupných v Španielsku pre celoštátne, regionálne a miestne kanály, počet udelených licencií bol v skutočnosti omnoho nižší (pozri poznámku pod čiarou 13). Nie všetci vysielatelia, ktorí dostali licenciu, navyše vysielajú na pridelených frekvenciách. |
| --- | --- |

(135)

Po piate, Komisia berie na vedomie aj argument spoločnosti Astra v súvislosti s kapacitou satelitnej platformy poskytovať 1 380 kanálov a geograficky ich obmedziť. Spoločnosť Astra tvrdí, že satelitná platforma dokáže taký počet kanálov vysielať bez obmedzenia. Počet 1 380 regionálnych kanálov sa navyše zdá prehnaný. Hoci to je maximálny počet frekvencií dostupných v Španielsku pre celoštátne, regionálne a miestne kanály, počet udelených licencií bol v skutočnosti omnoho nižší (pozri poznámku pod čiarou 13). Nie všetci vysielatelia, ktorí dostali licenciu, navyše vysielajú na pridelených frekvenciách.

| (136) | Po šieste, niektorí vysielatelia vyhlásili, že uprednostňujú terestriálny prenos, lebo získali práva vysielať obsah len prostredníctvom terestriálnej platformy. To však neznamená, že existujú odlišné trhy pre terestriálny a satelitný prenos. Tak ako vysielatelia získali práva vysielať obsah prostredníctvom terestriálnej platformy, v prípade potreby by ich rovnako mohli získať aj pre satelitnú platformu. Ak by sa navyše satelitná platforma vybrala na základe verejnej súťaže, tak ako v prípade oblasti III, vysielateľom by sa mohla uložiť „povinnosť vysielať“. |
| --- | --- |

(136)

Po šieste, niektorí vysielatelia vyhlásili, že uprednostňujú terestriálny prenos, lebo získali práva vysielať obsah len prostredníctvom terestriálnej platformy. To však neznamená, že existujú odlišné trhy pre terestriálny a satelitný prenos. Tak ako vysielatelia získali práva vysielať obsah prostredníctvom terestriálnej platformy, v prípade potreby by ich rovnako mohli získať aj pre satelitnú platformu. Ak by sa navyše satelitná platforma vybrala na základe verejnej súťaže, tak ako v prípade oblasti III, vysielateľom by sa mohla uložiť „povinnosť vysielať“.

| (137) | A napokon, pokrytie Španielska technológiou DTT dosahuje podľa údajov z mája 2010 (74) 98,85 % obyvateľov, ale len 93,5 % domácností sleduje televízne vysielanie prostredníctvom terestriálnej platformy. Až 5 % domácností má teda prístup k DTT, ale nevyužíva ho, lebo väčšina má predplatené televízne vysielanie cez satelit. |
| --- | --- |

(137)

A napokon, pokrytie Španielska technológiou DTT dosahuje podľa údajov z mája 2010 (74) 98,85 % obyvateľov, ale len 93,5 % domácností sleduje televízne vysielanie prostredníctvom terestriálnej platformy. Až 5 % domácností má teda prístup k DTT, ale nevyužíva ho, lebo väčšina má predplatené televízne vysielanie cez satelit.

| (138) | Na záver možno konštatovať, že keďže satelitné a terestriálne vysielacie platformy medzi sebou súťažia, opatrenie týkajúce sa rozvoja, prevádzky a údržby DTT v oblasti II predstavuje narušenie hospodárskej súťaže medzi týmito dvoma platformami. Treba konštatovať, že opatrenie znevýhodňuje aj ďalšie platformy, najmä IPTV. Hoci širokopásmová technológia sa zatiaľ nedostala do celej oblasti II, je veľmi pravdepodobné, že v budúcnosti sa jej pokrytie výrazne zvýši. |
| --- | --- |

(138)

Na záver možno konštatovať, že keďže satelitné a terestriálne vysielacie platformy medzi sebou súťažia, opatrenie týkajúce sa rozvoja, prevádzky a údržby DTT v oblasti II predstavuje narušenie hospodárskej súťaže medzi týmito dvoma platformami. Treba konštatovať, že opatrenie znevýhodňuje aj ďalšie platformy, najmä IPTV. Hoci širokopásmová technológia sa zatiaľ nedostala do celej oblasti II, je veľmi pravdepodobné, že v budúcnosti sa jej pokrytie výrazne zvýši.

5.2.2.2.   Vplyv na obchod

| (139) | Opatrenie má vplyv na obchod v rámci Únie. Podľa judikatúry európskych súdov „ovplyvňuje štátna alebo zo štátnych zdrojov poskytnutá finančná pomoc obchod v rámci Spoločenstva, ak posilní postavenie podniku voči konkurujúcim podnikom v obchode v rámci Spoločenstva“ (75). |
| --- | --- |

(139)

Opatrenie má vplyv na obchod v rámci Únie. Podľa judikatúry európskych súdov „ovplyvňuje štátna alebo zo štátnych zdrojov poskytnutá finančná pomoc obchod v rámci Spoločenstva, ak posilní postavenie podniku voči konkurujúcim podnikom v obchode v rámci Spoločenstva“ (75).

| (140) | Prevádzkovatelia sietí pôsobia v odvetví, v ktorom existuje obchod medzi členskými štátmi. Spoločnosť Abertis i sťažovateľ spoločnosť Astra sú členmi medzinárodných skupín spoločností. Opatrenie týkajúce sa rozvoja, prevádzky a údržby DTT v oblasti II preto ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(140)

Prevádzkovatelia sietí pôsobia v odvetví, v ktorom existuje obchod medzi členskými štátmi. Spoločnosť Abertis i sťažovateľ spoločnosť Astra sú členmi medzinárodných skupín spoločností. Opatrenie týkajúce sa rozvoja, prevádzky a údržby DTT v oblasti II preto ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.

5.2.3.   Závery v súvislosti s existenciou pomoci

| (141) | Komisia sa vzhľadom na uvedené argumenty domnieva, že opatrenie spĺňa kritériá stanovené v článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Opatrenie sa za týchto okolností musí považovať za štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(141)

Komisia sa vzhľadom na uvedené argumenty domnieva, že opatrenie spĺňa kritériá stanovené v článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Opatrenie sa za týchto okolností musí považovať za štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

5.3.   POSÚDENIE ZLUČITEĽNOSTI

5.3.1.   Všeobecné úvahy

| (142) | Komisia aktívne podporuje prechod z analógového na digitálne vysielanie. Výhody digitálneho prechodu zdôraznila v akčnom pláne eEurópa 2005 a v dvoch oznámeniach o digitálnom prechode (76). Komisia takisto uznáva, že digitálny prechod by sa mohol oddialiť, ak by sa ponechal výlučne na trhových silách. |
| --- | --- |

(142)

Komisia aktívne podporuje prechod z analógového na digitálne vysielanie. Výhody digitálneho prechodu zdôraznila v akčnom pláne eEurópa 2005 a v dvoch oznámeniach o digitálnom prechode (76). Komisia takisto uznáva, že digitálny prechod by sa mohol oddialiť, ak by sa ponechal výlučne na trhových silách.

| (143) | Členské štáty môžu použiť pomoc na prekonanie konkrétneho zlyhania trhu alebo na zaistenie sociálnej alebo regionálnej súdržnosti (77). V každom konkrétnom prípade sa však musí preukázať, že predmetná pomoc je vhodným nástrojom na riešenie problému, je obmedzená na nevyhnutné minimum a neprimerane nenarúša hospodársku súťaž. Podobne aj v oznámení o prechode sa uvádza, že verejný zásah je v konkrétnej oblasti digitalizácie oprávnený v dvoch prípadoch: po prvé, keď ide o všeobecný záujem, a po druhé, v prípade zlyhania trhu, teda keď samotné trhové sily nie sú schopné splniť ciele stanovené vo vzťahu k verejnému blahu. Zásah štátu sa podľa oznámenia v každom prípade musí zakladať na starostlivej analýze trhu. |
| --- | --- |

(143)

Členské štáty môžu použiť pomoc na prekonanie konkrétneho zlyhania trhu alebo na zaistenie sociálnej alebo regionálnej súdržnosti (77). V každom konkrétnom prípade sa však musí preukázať, že predmetná pomoc je vhodným nástrojom na riešenie problému, je obmedzená na nevyhnutné minimum a neprimerane nenarúša hospodársku súťaž. Podobne aj v oznámení o prechode sa uvádza, že verejný zásah je v konkrétnej oblasti digitalizácie oprávnený v dvoch prípadoch: po prvé, keď ide o všeobecný záujem, a po druhé, v prípade zlyhania trhu, teda keď samotné trhové sily nie sú schopné splniť ciele stanovené vo vzťahu k verejnému blahu. Zásah štátu sa podľa oznámenia v každom prípade musí zakladať na starostlivej analýze trhu.

| (144) | V oznámení o prechode sa prechod na digitálne vysielanie označuje za veľkú výzvu pre odvetvie, ktorej zvládnutie má prebiehať na základe trhového mechanizmu. Na hospodárskej súťaži by sa každá sieť mala zúčastniť zásadne z vlastnej sily. V záujme dodržania tejto zásady by každý verejný zásah mal byť technologicky neutrálny. Výnimky z tejto zásady sú možné len vtedy, keď sa zásah zameriava na konkrétne zlyhania alebo nerovnováhu trhu a zároveň je vhodný, nevyhnutný a primeraný na prekonanie týchto ťažkostí. |
| --- | --- |

(144)

V oznámení o prechode sa prechod na digitálne vysielanie označuje za veľkú výzvu pre odvetvie, ktorej zvládnutie má prebiehať na základe trhového mechanizmu. Na hospodárskej súťaži by sa každá sieť mala zúčastniť zásadne z vlastnej sily. V záujme dodržania tejto zásady by každý verejný zásah mal byť technologicky neutrálny. Výnimky z tejto zásady sú možné len vtedy, keď sa zásah zameriava na konkrétne zlyhania alebo nerovnováhu trhu a zároveň je vhodný, nevyhnutný a primeraný na prekonanie týchto ťažkostí.

| (145) | Ak sa tento prechod nechá na trh, existuje riziko, že nie všetky skupiny obyvateľov budú môcť vzhľadom na svoju znevýhodnenú sociálnu situáciu využiť výhody digitálneho televízneho vysielania. V súvislosti s týmto problémom sociálnej súdržnosti by sa členské štáty mali postarať o to, aby všetci občania mali po odpojení analógového televízneho vysielania prístup k digitálnemu televíznemu vysielaniu. Keďže pri digitálnom prechode vznikajú pre spotrebiteľov náklady a prechod si vyžaduje zmenu zvyklostí, členské štáty by mali pomôcť najmä znevýhodneným skupinám v spoločnosti, ako sú starší ľudia, nízkopríjmové domácnosti alebo ľudia žijúci v periférnych regiónoch. |
| --- | --- |

(145)

Ak sa tento prechod nechá na trh, existuje riziko, že nie všetky skupiny obyvateľov budú môcť vzhľadom na svoju znevýhodnenú sociálnu situáciu využiť výhody digitálneho televízneho vysielania. V súvislosti s týmto problémom sociálnej súdržnosti by sa členské štáty mali postarať o to, aby všetci občania mali po odpojení analógového televízneho vysielania prístup k digitálnemu televíznemu vysielaniu. Keďže pri digitálnom prechode vznikajú pre spotrebiteľov náklady a prechod si vyžaduje zmenu zvyklostí, členské štáty by mali pomôcť najmä znevýhodneným skupinám v spoločnosti, ako sú starší ľudia, nízkopríjmové domácnosti alebo ľudia žijúci v periférnych regiónoch.

| (146) | Komisia vo viacerých rozhodnutiach o štátnej pomoci uplatnila pravidlá štátnej pomoci v tomto odvetví na základe oznámení o digitálnom prechode (78). Členské štáty majú viacero možností, ako môžu poskytnúť verejné prostriedky na prechod vo všetkých geografických oblastiach tak, aby mali aj naďalej primerané pokrytie televíznym vysielaním. To zahŕňa financovanie vybudovania prenosovej siete v oblastiach, v ktorých by inak bolo nedostatočné pokrytie televíznym vysielaním (79). Tieto prostriedky však možno poskytnúť len vtedy, keď tým nedôjde k zbytočnému narušeniu hospodárskej súťaže medzi technológiami alebo spoločnosťami a keď je táto pomoc obmedzená na nevyhnutné minimum. |
| --- | --- |

(146)

Komisia vo viacerých rozhodnutiach o štátnej pomoci uplatnila pravidlá štátnej pomoci v tomto odvetví na základe oznámení o digitálnom prechode (78). Členské štáty majú viacero možností, ako môžu poskytnúť verejné prostriedky na prechod vo všetkých geografických oblastiach tak, aby mali aj naďalej primerané pokrytie televíznym vysielaním. To zahŕňa financovanie vybudovania prenosovej siete v oblastiach, v ktorých by inak bolo nedostatočné pokrytie televíznym vysielaním (79). Tieto prostriedky však možno poskytnúť len vtedy, keď tým nedôjde k zbytočnému narušeniu hospodárskej súťaže medzi technológiami alebo spoločnosťami a keď je táto pomoc obmedzená na nevyhnutné minimum.

5.3.2.   Právne základy na posúdenie zlučiteľnosti plánovaného opatrenia

| (147) | V prípade, že Komisia dospeje k záveru, že opatrenie predstavuje štátnu pomoc v súlade s článkom 107 ods. 1 ZFEÚ, španielske orgány odôvodňujú opatrenie na základe článku 107 ods. 3 písm. c) a článku 106 ods. 2 ZFEÚ. Komisia v ďalšom texte posudzuje zlučiteľnosť opatrenia v zmysle týchto ustanovení s ohľadom na uvedené všeobecné úvahy. |
| --- | --- |

(147)

V prípade, že Komisia dospeje k záveru, že opatrenie predstavuje štátnu pomoc v súlade s článkom 107 ods. 1 ZFEÚ, španielske orgány odôvodňujú opatrenie na základe článku 107 ods. 3 písm. c) a článku 106 ods. 2 ZFEÚ. Komisia v ďalšom texte posudzuje zlučiteľnosť opatrenia v zmysle týchto ustanovení s ohľadom na uvedené všeobecné úvahy.

5.3.3.   Článok 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ

| (148) | Komisia na posúdenie zlučiteľnosti pomoci podľa článku 107 ods. 3 písm. c) porovnáva pozitívny a negatívny vplyv pomoci. Komisia pomocou porovnávacieho testu posudzuje tieto otázky:






  1. | Je opatrenie pomoci zamerané na jasne vymedzený cieľ spoločného záujmu? |
| --- | --- | --- |

(148)

Komisia na posúdenie zlučiteľnosti pomoci podľa článku 107 ods. 3 písm. c) porovnáva pozitívny a negatívny vplyv pomoci. Komisia pomocou porovnávacieho testu posudzuje tieto otázky:

1.

Je opatrenie pomoci zamerané na jasne vymedzený cieľ spoločného záujmu?

| 2. | Je pomoc dobre navrhnutá tak, aby plnila cieľ spoločného záujmu, t. j. týka sa zlyhania trhu alebo iného cieľa? Najmä:






  a) | Je opatrenie pomoci vhodným nástrojom, t. j. existujú nejaké iné, vhodnejšie nástroje? |
| --- | --- | --- |

2.

Je pomoc dobre navrhnutá tak, aby plnila cieľ spoločného záujmu, t. j. týka sa zlyhania trhu alebo iného cieľa? Najmä:

a)

Je opatrenie pomoci vhodným nástrojom, t. j. existujú nejaké iné, vhodnejšie nástroje?

| b) | Má pomoc stimulačný účinok, t. j. mení správanie firiem? |
| --- | --- |

b)

Má pomoc stimulačný účinok, t. j. mení správanie firiem?

| c) | Je opatrenie pomoci primerané, t. j. možno rovnakú zmenu v správaní dosiahnuť pomocou menšej pomoci? |
| --- | --- |

c)

Je opatrenie pomoci primerané, t. j. možno rovnakú zmenu v správaní dosiahnuť pomocou menšej pomoci?

| 3. | Sú narušenia hospodárskej súťaže a vplyv na obchod obmedzené natoľko, že celkový výsledok je pozitívny? |
| --- | --- |

3.

Sú narušenia hospodárskej súťaže a vplyv na obchod obmedzené natoľko, že celkový výsledok je pozitívny?

5.3.3.1.   Cieľ spoločného záujmu

| (149) | Schéma pomoci je zameraná na urýchlenie procesu digitálneho prechodu v Španielsku a na zabezpečenie nepretržitého príjmu televízneho vysielania pre obyvateľov niektorých vzdialených a vidieckych oblastí. Cieľom opatrenia je teda umožniť ľuďom žijúcim v týchto oblastiach sledovať televízne vysielanie. Prístup k médiám vrátane televízneho prenosu je dôležitý z hľadiska uplatňovania ústavného práva občanov na prístup k informáciám. Komisia potvrdila význam a prínosy digitálneho prenosu v akčnom pláne eEurópa 2005 (80), ako aj vo svojich dvoch oznámeniach o prechode z analógového na digitálne vysielanie (81). Vo svojom oznámení „i2010 – Európska informačná spoločnosť pre rast a zamestnanosť“ (82) Komisia poukázala na to, že plánovaným odpojením analógového terestriálneho televízneho vysielania do roku 2012 sa v Európe zlepší prístup k spektru. Keďže pri digitálnom vysielaní sa spektrum využíva efektívnejšie, uvoľní sa kapacita spektra pre ďalších používateľov, napríklad pre nové vysielacie a mobilné telefónne služby, čo následne podnieti inovácie a rast v odvetviach televízneho vysielania a elektronickej komunikácie. |
| --- | --- |

(149)

Schéma pomoci je zameraná na urýchlenie procesu digitálneho prechodu v Španielsku a na zabezpečenie nepretržitého príjmu televízneho vysielania pre obyvateľov niektorých vzdialených a vidieckych oblastí. Cieľom opatrenia je teda umožniť ľuďom žijúcim v týchto oblastiach sledovať televízne vysielanie. Prístup k médiám vrátane televízneho prenosu je dôležitý z hľadiska uplatňovania ústavného práva občanov na prístup k informáciám. Komisia potvrdila význam a prínosy digitálneho prenosu v akčnom pláne eEurópa 2005 (80), ako aj vo svojich dvoch oznámeniach o prechode z analógového na digitálne vysielanie (81). Vo svojom oznámení „i2010 – Európska informačná spoločnosť pre rast a zamestnanosť“ (82) Komisia poukázala na to, že plánovaným odpojením analógového terestriálneho televízneho vysielania do roku 2012 sa v Európe zlepší prístup k spektru. Keďže pri digitálnom vysielaní sa spektrum využíva efektívnejšie, uvoľní sa kapacita spektra pre ďalších používateľov, napríklad pre nové vysielacie a mobilné telefónne služby, čo následne podnieti inovácie a rast v odvetviach televízneho vysielania a elektronickej komunikácie.

| (150) | Komisia preto dospela k záveru, že opatrenie je zamerané na jasne vymedzený cieľ spoločného záujmu. |
| --- | --- |

(150)

Komisia preto dospela k záveru, že opatrenie je zamerané na jasne vymedzený cieľ spoločného záujmu.

5.3.3.2.   Jasne vymedzená pomoc

Zlyhanie trhu

| (151) | Ako uvádzajú španielske orgány, vo všeobecnosti sa uznáva, že existuje riziko, že nie všetky skupiny obyvateľov budú môcť využívať výhody digitálneho televízneho vysielania (problém sociálnej a regionálnej súdržnosti). K zlyhaniu trhu môže dôjsť vtedy, keď aktéri na trhu nevezmú dostatočne do úvahy pozitívny vplyv digitálneho prechodu na spoločnosť ako celok, lebo na to nemajú hospodárske stimuly (pozitívne externality). V súvislosti s problémom sociálnej súdržnosti by sa mali členské štáty navyše postarať o to, aby všetci občania mali po odpojení analógového televízneho vysielania prístup k digitálnemu televíznemu vysielaniu. Na tieto účely môžu prijať opatrenia, ktorými zabezpečia, aby vo všetkých geografických oblastiach bolo aj naďalej primerané pokrytie televíznym vysielaním. |
| --- | --- |

(151)

Ako uvádzajú španielske orgány, vo všeobecnosti sa uznáva, že existuje riziko, že nie všetky skupiny obyvateľov budú môcť využívať výhody digitálneho televízneho vysielania (problém sociálnej a regionálnej súdržnosti). K zlyhaniu trhu môže dôjsť vtedy, keď aktéri na trhu nevezmú dostatočne do úvahy pozitívny vplyv digitálneho prechodu na spoločnosť ako celok, lebo na to nemajú hospodárske stimuly (pozitívne externality). V súvislosti s problémom sociálnej súdržnosti by sa mali členské štáty navyše postarať o to, aby všetci občania mali po odpojení analógového televízneho vysielania prístup k digitálnemu televíznemu vysielaniu. Na tieto účely môžu prijať opatrenia, ktorými zabezpečia, aby vo všetkých geografických oblastiach bolo aj naďalej primerané pokrytie televíznym vysielaním.

| (152) | Komisia v rozhodnutí o začatí konania konštatovala, že existuje zlyhanie trhu, lebo vysielatelia nie sú ochotní niesť dodatočné náklady na rozšírenie pokrytia za hranicami svojich zákonných povinností. Satelitné platformy ani súkromné domácnosti navyše neinvestovali do zariadení na prijímanie digitálnych kanálov prostredníctvom satelitu všetkými obyvateľmi oblasti II. Komisia preto konštatuje, že ak sa digitálne pokrytie nechá výlučne na trhové sily, ľudia, ktorí majú zvyčajný pobyt vo vidieckej oblasti, môžu úplne prísť o možnosť prijímať voľne dostupný digitálny televízny signál. Štátny zásah prostredníctvom finančnej podpory teda môže byť pre jednotlivcov prínosom. |
| --- | --- |

(152)

Komisia v rozhodnutí o začatí konania konštatovala, že existuje zlyhanie trhu, lebo vysielatelia nie sú ochotní niesť dodatočné náklady na rozšírenie pokrytia za hranicami svojich zákonných povinností. Satelitné platformy ani súkromné domácnosti navyše neinvestovali do zariadení na prijímanie digitálnych kanálov prostredníctvom satelitu všetkými obyvateľmi oblasti II. Komisia preto konštatuje, že ak sa digitálne pokrytie nechá výlučne na trhové sily, ľudia, ktorí majú zvyčajný pobyt vo vidieckej oblasti, môžu úplne prísť o možnosť prijímať voľne dostupný digitálny televízny signál. Štátny zásah prostredníctvom finančnej podpory teda môže byť pre jednotlivcov prínosom.

Technologická neutralita, vhodnosť a primeranosť opatrenia

| (153) | Zásada technologickej neutrality je v prípadoch digitálneho prechodu zakotvená vo viacerých rozhodnutiach Komisie (83). Podporili ju aj Všeobecný súd a Súdny dvor (84). |
| --- | --- |

(153)

Zásada technologickej neutrality je v prípadoch digitálneho prechodu zakotvená vo viacerých rozhodnutiach Komisie (83). Podporili ju aj Všeobecný súd a Súdny dvor (84).

| (154) | Technológia by sa za normálnych okolností mala vybrať v technologicky neutrálnej verejnej súťaži, ako to bolo v ostatných členských štátoch (85). Ak sa taká verejná súťaž neuskutočnila, konkrétnu technológiu možno vybrať na základe zistení štúdie ex ante, v ktorej sa preukázalo, že s ohľadom na kvalitu a náklady bolo možné vybrať len jedno technologické riešenie (86). Dôkazné bremeno nesie členský štát, ktorý musí preukázať, že táto štúdia je dostatočne spoľahlivá a že sa uskutočnila čo najnezávislejším spôsobom (87). |
| --- | --- |

(154)

Technológia by sa za normálnych okolností mala vybrať v technologicky neutrálnej verejnej súťaži, ako to bolo v ostatných členských štátoch (85). Ak sa taká verejná súťaž neuskutočnila, konkrétnu technológiu možno vybrať na základe zistení štúdie ex ante, v ktorej sa preukázalo, že s ohľadom na kvalitu a náklady bolo možné vybrať len jedno technologické riešenie (86). Dôkazné bremeno nesie členský štát, ktorý musí preukázať, že táto štúdia je dostatočne spoľahlivá a že sa uskutočnila čo najnezávislejším spôsobom (87).

| (155) | Ako sa uvádza v časti 2.2, veľká väčšina verejných súťaží nebola technologicky neutrálna, lebo sa buď explicitne vymedzením predmetu verejnej súťaže, alebo implicitne v opise technických špecifikácií týkala terestriálnej technológie a DTT. Príslušné požiadavky mohli splniť len prevádzkovatelia DTT (a len títo prevádzkovatelia sa zúčastnili na verejných súťažiach). Španielsko tvrdí, že zmienky o DTT vo verejnej súťaži ani zmienky o zariadení a prenosových centrách na DTT v špecifikáciách neznamenajú, že použitie týchto centier bolo pre uchádzačov povinné. Tieto zmienky však nemožno odôvodnene interpretovať tak, ako uvádza Španielsko. V každom prípade, aj keby bola táto interpretácia správna, tento formálny argument ignoruje komerčnú realitu. Účasť na verejných súťažiach je náročná na zdroje, takže pre každého uchádzača je finančné nákladná. Rozdelením zásahu v oblasti II na niekoľko stoviek samostatných verejných súťaží sa náklady znásobili, čo bolo veľkou prekážkou vstupu akéhokoľvek uchádzača, ktorý by chcel pokryť celú oblasť II. Kombinácia zásahov ústrednej vlády v prospech technológie DTT, ktoré sú vysvetlené v odôvodneniach 88 a 89, konkrétne zmienky o DTT vo verejných súťažiach a nutnosť zúčastniť sa na stovkách rôznych verejných súťaží preto vyslali jasný signál prevádzkovateľom ostatných platforiem, že účasť na týchto verejných súťažiach by nebola komerčne výhodná. Komisia teda dospela k záveru, že tieto zmienky vo veľkej väčšine prípadov znemožnili prevádzkovateľom iných platforiem zúčastniť sa na verejných súťažiach (88). |
| --- | --- |

(155)

Ako sa uvádza v časti 2.2, veľká väčšina verejných súťaží nebola technologicky neutrálna, lebo sa buď explicitne vymedzením predmetu verejnej súťaže, alebo implicitne v opise technických špecifikácií týkala terestriálnej technológie a DTT. Príslušné požiadavky mohli splniť len prevádzkovatelia DTT (a len títo prevádzkovatelia sa zúčastnili na verejných súťažiach). Španielsko tvrdí, že zmienky o DTT vo verejnej súťaži ani zmienky o zariadení a prenosových centrách na DTT v špecifikáciách neznamenajú, že použitie týchto centier bolo pre uchádzačov povinné. Tieto zmienky však nemožno odôvodnene interpretovať tak, ako uvádza Španielsko. V každom prípade, aj keby bola táto interpretácia správna, tento formálny argument ignoruje komerčnú realitu. Účasť na verejných súťažiach je náročná na zdroje, takže pre každého uchádzača je finančné nákladná. Rozdelením zásahu v oblasti II na niekoľko stoviek samostatných verejných súťaží sa náklady znásobili, čo bolo veľkou prekážkou vstupu akéhokoľvek uchádzača, ktorý by chcel pokryť celú oblasť II. Kombinácia zásahov ústrednej vlády v prospech technológie DTT, ktoré sú vysvetlené v odôvodneniach 88 a 89, konkrétne zmienky o DTT vo verejných súťažiach a nutnosť zúčastniť sa na stovkách rôznych verejných súťaží preto vyslali jasný signál prevádzkovateľom ostatných platforiem, že účasť na týchto verejných súťažiach by nebola komerčne výhodná. Komisia teda dospela k záveru, že tieto zmienky vo veľkej väčšine prípadov znemožnili prevádzkovateľom iných platforiem zúčastniť sa na verejných súťažiach (88).

| (156) | Štúdia ex ante uvedená v odôvodnení 52, ktorú predložili španielske orgány, dostatočne nepreukazuje nadradenosť terestriálnej platformy nad satelitnou. Štúdia, naopak, dospela k záveru, že voľba konkrétneho technologického riešenia na rozšírenie pokrytia sa má analyzovať individuálne v jednotlivých regiónoch s ohľadom na topografické a demografické charakteristiky každého regiónu. Tento záver teda poukazuje na nutnosť uskutočniť technologicky neutrálnu verejnú súťaž, v ktorej sa stanoví najvhodnejšia platforma. |
| --- | --- |

(156)

Štúdia ex ante uvedená v odôvodnení 52, ktorú predložili španielske orgány, dostatočne nepreukazuje nadradenosť terestriálnej platformy nad satelitnou. Štúdia, naopak, dospela k záveru, že voľba konkrétneho technologického riešenia na rozšírenie pokrytia sa má analyzovať individuálne v jednotlivých regiónoch s ohľadom na topografické a demografické charakteristiky každého regiónu. Tento záver teda poukazuje na nutnosť uskutočniť technologicky neutrálnu verejnú súťaž, v ktorej sa stanoví najvhodnejšia platforma.

| (157) | Niektoré autonómne spoločenstvá predložili v priebehu vyšetrovania interné výpočty porovnávajúce náklady použitia týchto dvoch technológií na rozšírenie pokrytia. Okrem neistého dátumu uskutočnenia týchto výpočtov však žiadny z nich nebol dostatočne podrobný a spoľahlivý na odôvodnenie voľby terestriálnej technológie na rozšírenie pokrytia. Žiadny z nich navyše neuskutočnil nezávislý odborník. |
| --- | --- |

(157)

Niektoré autonómne spoločenstvá predložili v priebehu vyšetrovania interné výpočty porovnávajúce náklady použitia týchto dvoch technológií na rozšírenie pokrytia. Okrem neistého dátumu uskutočnenia týchto výpočtov však žiadny z nich nebol dostatočne podrobný a spoľahlivý na odôvodnenie voľby terestriálnej technológie na rozšírenie pokrytia. Žiadny z nich navyše neuskutočnil nezávislý odborník.

| (158) | Pokiaľ ide o dve štúdie nákladov, ktoré predložila spoločnosť Abertis, treba povedať, že sa uskutočnili v roku 2010 dlho po realizácii skúmaných opatrení. To, že tieto štúdie sa uskutočnili až po realizácii sporných opatrení, znamená, že bez ohľadu na to, či ich možno považovať za nezávislé a dostatočne spoľahlivé, ich nemožno uvádzať na podporu odôvodnenia, prečo španielska vláda neuskutočnila technologicky neutrálnu verejnú súťaž. Výsledky týchto štúdií sú navyše v rozpore s odhadom nákladov spoločnosti Astra, podľa ktorého je satelitná technológia efektívnejšia z hľadiska nákladov. |
| --- | --- |

(158)

Pokiaľ ide o dve štúdie nákladov, ktoré predložila spoločnosť Abertis, treba povedať, že sa uskutočnili v roku 2010 dlho po realizácii skúmaných opatrení. To, že tieto štúdie sa uskutočnili až po realizácii sporných opatrení, znamená, že bez ohľadu na to, či ich možno považovať za nezávislé a dostatočne spoľahlivé, ich nemožno uvádzať na podporu odôvodnenia, prečo španielska vláda neuskutočnila technologicky neutrálnu verejnú súťaž. Výsledky týchto štúdií sú navyše v rozpore s odhadom nákladov spoločnosti Astra, podľa ktorého je satelitná technológia efektívnejšia z hľadiska nákladov.

| (159) | Skúmané opatrenie navyše nemožno považovať za vhodné. |
| --- | --- |

(159)

Skúmané opatrenie navyše nemožno považovať za vhodné.

| (160) | Skutočnosť, že niektoré domácnosti v oblasti II prijímajú voľné dostupné televízne kanály prostredníctvom satelitu (89), je dôkazom toho, že terestriálna technológia nie je vždy tou najefektívnejšou a najvhodnejšou platformou. Komisia takisto konštatuje, že satelitné riešenie sa použilo aj v niektorých ďalších členských štátoch (90). |
| --- | --- |

(160)

Skutočnosť, že niektoré domácnosti v oblasti II prijímajú voľné dostupné televízne kanály prostredníctvom satelitu (89), je dôkazom toho, že terestriálna technológia nie je vždy tou najefektívnejšou a najvhodnejšou platformou. Komisia takisto konštatuje, že satelitné riešenie sa použilo aj v niektorých ďalších členských štátoch (90).

| (161) | Spoločnosť Astra sa navyše zúčastnila na technologicky neutrálnej verejnej súťaži na rozšírenie digitálneho televízneho pokrytia v Kantábrii a vyhrala ju, čo poukazuje minimálne na to, že satelitná platforma dokáže poskytovať túto službu (91). |
| --- | --- |

(161)

Spoločnosť Astra sa navyše zúčastnila na technologicky neutrálnej verejnej súťaži na rozšírenie digitálneho televízneho pokrytia v Kantábrii a vyhrala ju, čo poukazuje minimálne na to, že satelitná platforma dokáže poskytovať túto službu (91).

| (162) | Vhodnosť tohto opatrenia sa stále spochybňuje. Hoci prechod z analógového televízneho vysielania na DTT v pásme 800 MHz sa v Španielsku ukončil 3. apríla 2010, v roku 2011 sa rozhodlo vydražiť frekvencie v pásme 800 MHz. Preto je potrebné najneskôr do 1. januára 2014 presunúť vysielanie na iné kanály v pásme nižšom ako 790 MHz. Keďže tým vznikajú ďalšie náklady, Španielsko 5. novembra 2011 oznámilo dve opatrenia s rozpočtom 600 – 800 miliónov EUR týkajúce sa domácností a vysielateľov v oblasti I (zatiaľ nebolo oznámené žiadne opatrenie pre oblasť II) (92). Tieto náklady by nevznikli, ak by sa vybrali iné platformy (IPTV, kábel, satelit). |
| --- | --- |

(162)

Vhodnosť tohto opatrenia sa stále spochybňuje. Hoci prechod z analógového televízneho vysielania na DTT v pásme 800 MHz sa v Španielsku ukončil 3. apríla 2010, v roku 2011 sa rozhodlo vydražiť frekvencie v pásme 800 MHz. Preto je potrebné najneskôr do 1. januára 2014 presunúť vysielanie na iné kanály v pásme nižšom ako 790 MHz. Keďže tým vznikajú ďalšie náklady, Španielsko 5. novembra 2011 oznámilo dve opatrenia s rozpočtom 600 – 800 miliónov EUR týkajúce sa domácností a vysielateľov v oblasti I (zatiaľ nebolo oznámené žiadne opatrenie pre oblasť II) (92). Tieto náklady by nevznikli, ak by sa vybrali iné platformy (IPTV, kábel, satelit).

| (163) | Navyše sa ukázalo, že 4G mobilné frekvencie LTE rušia signály DTT, v dôsledku čoho si domácnosti musia zakúpiť drahé filtre na ochranu svojho signálu DTT pred vlnami LTE (93). Nedá sa vylúčiť, že podobné rušenie predstavuje všeobecnejší problém, ktorý môže ohroziť vhodnosť terestriálneho vysielania v budúcnosti najmä v súvislosti s intenzívnejším a rozšírenejším zavádzaním prístupových sietí novej generácie (NGA). |
| --- | --- |

(163)

Navyše sa ukázalo, že 4G mobilné frekvencie LTE rušia signály DTT, v dôsledku čoho si domácnosti musia zakúpiť drahé filtre na ochranu svojho signálu DTT pred vlnami LTE (93). Nedá sa vylúčiť, že podobné rušenie predstavuje všeobecnejší problém, ktorý môže ohroziť vhodnosť terestriálneho vysielania v budúcnosti najmä v súvislosti s intenzívnejším a rozšírenejším zavádzaním prístupových sietí novej generácie (NGA).

| (164) | Španielsko predložilo ďalšie dva argumenty na podporu tvrdenia, že satelitný prenos by bol drahší ako DTT. Po prvé, zmluvy s niektorými poskytovateľmi obsahujú územné obmedzenia pre vysielateľov. Zabezpečenie tohto podmieneného prístupu by bolo so satelitnou technológie nákladnejšie. Po druhé, satelitná technológia by neumožňovala vysielať veľké množstvo regionálnych kanálov. Tieto tvrdenia sú však nepodložené a sú v rozpore so skutočnosťou, že zmluva spoločnosti Astra s Kantábriou obsahovala profesionálny systém podmieneného prístupu. Podľa výpočtov nákladov spoločnosti Astra by navyše satelitná technológia bola lacnejšia aj v prípade, ak by bolo nutné uzatvoriť samostatné zmluvy s každým španielskym regiónom. Čo sa týka regionálneho vysielania, spoločnosť Astra trvá na tom, že údaj španielskej vlády o 1 380 kanáloch je veľmi prehnaný (94). Podľa vlastných výpočtov spoločnosti Astra by bola satelitná technológia lacnejšia aj v prípade, že by súčasťou vysielania boli regionálne a miestne kanály. |
| --- | --- |

(164)

Španielsko predložilo ďalšie dva argumenty na podporu tvrdenia, že satelitný prenos by bol drahší ako DTT. Po prvé, zmluvy s niektorými poskytovateľmi obsahujú územné obmedzenia pre vysielateľov. Zabezpečenie tohto podmieneného prístupu by bolo so satelitnou technológie nákladnejšie. Po druhé, satelitná technológia by neumožňovala vysielať veľké množstvo regionálnych kanálov. Tieto tvrdenia sú však nepodložené a sú v rozpore so skutočnosťou, že zmluva spoločnosti Astra s Kantábriou obsahovala profesionálny systém podmieneného prístupu. Podľa výpočtov nákladov spoločnosti Astra by navyše satelitná technológia bola lacnejšia aj v prípade, ak by bolo nutné uzatvoriť samostatné zmluvy s každým španielskym regiónom. Čo sa týka regionálneho vysielania, spoločnosť Astra trvá na tom, že údaj španielskej vlády o 1 380 kanáloch je veľmi prehnaný (94). Podľa vlastných výpočtov spoločnosti Astra by bola satelitná technológia lacnejšia aj v prípade, že by súčasťou vysielania boli regionálne a miestne kanály.

| (165) | Jestvujú aj dôkazy o tom, že regionálne vlády vedeli o existencii technologickej alternatívy rozšírenia terestriálnej platformy. Vyšetrovaním sa zistilo, že na začiatku procesu sa niektoré regióny stretli s predstaviteľmi spoločnosti Astra. Spoločnosť Astra im na týchto stretnutiach predstavila návrh satelitného riešenia, ktorým sa však regionálne vlády ďalej nezaoberali. |
| --- | --- |

(165)

Jestvujú aj dôkazy o tom, že regionálne vlády vedeli o existencii technologickej alternatívy rozšírenia terestriálnej platformy. Vyšetrovaním sa zistilo, že na začiatku procesu sa niektoré regióny stretli s predstaviteľmi spoločnosti Astra. Spoločnosť Astra im na týchto stretnutiach predstavila návrh satelitného riešenia, ktorým sa však regionálne vlády ďalej nezaoberali.

| (166) | Čo sa týka primeranosti, pri navrhovaní zásahu v oblasti II by bolo vhodnejšie, aby ústredná vláda najprv uskutočnila porovnanie nákladov (alebo verejnú súťaž) na vnútroštátnej úrovni. Keďže hlavné náklady satelitnej siete vyplývajú z kapacity satelitu, táto platforma dosahuje výrazné úspory z rozsahu (95). Existujú dôkazy o tom, že spoločnosť Astra ponúkla na rokovaniach s regionálnymi vládami výrazné zníženie ceny, ak by sa zmluva uzatvorila spoločne s viacerými regiónmi. Ak by sa teda uskutočnila celoštátna verejná súťaž, cena sa mohla ešte viac znížiť. Tým, že sa prijali decentralizované a neharmonizované opatrenia, niekedy dokonca na mestskej úrovni, sa však technológia s takou úsporou z rozsahu dostala do výrazne znevýhodneného postavenia. Celková suma štátnej pomoci potrebná na poskytovanie digitálnych televíznych služieb domácnostiam v oblasti II sa v dôsledku toho zvýšila. Hoci Španielsko má pri poskytovaní prostriedkov ústrednej vlády právomoc rozhodnúť o administratívnej organizácii, španielska vláda mohla namiesto tlaku na použitie technológie DTT aspoň nabádať autonómne spoločenstvá, aby vo svojich verejných súťažiach zohľadnili možné úspory nákladov v prípade konkrétnych platforiem. |
| --- | --- |

(166)

Čo sa týka primeranosti, pri navrhovaní zásahu v oblasti II by bolo vhodnejšie, aby ústredná vláda najprv uskutočnila porovnanie nákladov (alebo verejnú súťaž) na vnútroštátnej úrovni. Keďže hlavné náklady satelitnej siete vyplývajú z kapacity satelitu, táto platforma dosahuje výrazné úspory z rozsahu (95). Existujú dôkazy o tom, že spoločnosť Astra ponúkla na rokovaniach s regionálnymi vládami výrazné zníženie ceny, ak by sa zmluva uzatvorila spoločne s viacerými regiónmi. Ak by sa teda uskutočnila celoštátna verejná súťaž, cena sa mohla ešte viac znížiť. Tým, že sa prijali decentralizované a neharmonizované opatrenia, niekedy dokonca na mestskej úrovni, sa však technológia s takou úsporou z rozsahu dostala do výrazne znevýhodneného postavenia. Celková suma štátnej pomoci potrebná na poskytovanie digitálnych televíznych služieb domácnostiam v oblasti II sa v dôsledku toho zvýšila. Hoci Španielsko má pri poskytovaní prostriedkov ústrednej vlády právomoc rozhodnúť o administratívnej organizácii, španielska vláda mohla namiesto tlaku na použitie technológie DTT aspoň nabádať autonómne spoločenstvá, aby vo svojich verejných súťažiach zohľadnili možné úspory nákladov v prípade konkrétnych platforiem.

| (167) | Komisia sa na záver domnieva, že skúmané opatrenie nezodpovedalo zásade technologickej neutrality. Ako bolo vysvetlené, opatrenie nie je primerané a nie je vhodným nástrojom na zabezpečenie voľne dostupných televíznych kanálov pre obyvateľov oblasti II. |
| --- | --- |

(167)

Komisia sa na záver domnieva, že skúmané opatrenie nezodpovedalo zásade technologickej neutrality. Ako bolo vysvetlené, opatrenie nie je primerané a nie je vhodným nástrojom na zabezpečenie voľne dostupných televíznych kanálov pre obyvateľov oblasti II.

Prevádzka a údržba sietí

| (168) | Keďže prebiehajúca finančná pomoc na prevádzku a údržbu dotovaných sietí úzko súvisí s pomocou na ich rozvoj, nemožno ju považovať za technologicky neutrálnu. Jej účelom je starostlivosť o centrá, ktoré vysielajú signál prostredníctvom terestriálnych platforiem. Aj táto pomoc je teda nezlučiteľná. |
| --- | --- |

(168)

Keďže prebiehajúca finančná pomoc na prevádzku a údržbu dotovaných sietí úzko súvisí s pomocou na ich rozvoj, nemožno ju považovať za technologicky neutrálnu. Jej účelom je starostlivosť o centrá, ktoré vysielajú signál prostredníctvom terestriálnych platforiem. Aj táto pomoc je teda nezlučiteľná.

| (169) | Každá ďalšia pomoc na prevádzku a údržbu sa musí oznámiť a musí byť v súlade so zásadou technologickej neutrality. |
| --- | --- |

(169)

Každá ďalšia pomoc na prevádzku a údržbu sa musí oznámiť a musí byť v súlade so zásadou technologickej neutrality.

5.3.3.3.   Zabránenie zbytočnému narušeniu hospodárskej súťaže

| (170) | Verejný zásah síce môže byť odôvodnený v prípade určitých zlyhaní trhu a možných problémov v oblasti súdržnosti, v tomto prípade však forma opatrenia dáva vznik zbytočnému narušeniu hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

(170)

Verejný zásah síce môže byť odôvodnený v prípade určitých zlyhaní trhu a možných problémov v oblasti súdržnosti, v tomto prípade však forma opatrenia dáva vznik zbytočnému narušeniu hospodárskej súťaže.

Záver v súvislosti s článkom 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ

| (171) | Komisia dospela k záveru, že skúmané opatrenie vrátane prebiehajúcej pomoci nie je vhodným, nevyhnutným a primeraným nástrojom na nápravu identifikovaného zlyhania trhu. |
| --- | --- |

(171)

Komisia dospela k záveru, že skúmané opatrenie vrátane prebiehajúcej pomoci nie je vhodným, nevyhnutným a primeraným nástrojom na nápravu identifikovaného zlyhania trhu.

5.3.4.   Článok 106 ods. 2 ZFEÚ

| (172) | V tomto prípade vo všeobecnosti ani v konkrétnom prípade Baskicka nemožno uplatniť výnimku podľa článku 106 ods. 2, ktorá sa vzťahuje na náhradu zo strany štátu za náklady na poskytnutie služby vo verejnom záujme. Komisia sa domnieva, že celoštátne (alebo regionálne) orgány musia jasne vymedziť službu všeobecného hospodárskeho záujmu a zveriť ju konkrétnemu podniku. Ako je uvedené v odôvodneniach 119 až 122, Komisia sa domnieva, že španielske a baskické orgány jasne nevymedzili prevádzku terestriálnej platformy ako službu vo verejnom záujme. |
| --- | --- |

(172)

V tomto prípade vo všeobecnosti ani v konkrétnom prípade Baskicka nemožno uplatniť výnimku podľa článku 106 ods. 2, ktorá sa vzťahuje na náhradu zo strany štátu za náklady na poskytnutie služby vo verejnom záujme. Komisia sa domnieva, že celoštátne (alebo regionálne) orgány musia jasne vymedziť službu všeobecného hospodárskeho záujmu a zveriť ju konkrétnemu podniku. Ako je uvedené v odôvodneniach 119 až 122, Komisia sa domnieva, že španielske a baskické orgány jasne nevymedzili prevádzku terestriálnej platformy ako službu vo verejnom záujme.

5.3.5.   Existujúca pomoc

| (173) | Spoločnosť Abertis tvrdí, že rozvoj terestriálnej vysielacej siete v oblasti II takmer úplne financovali španielske regióny s použitím verejných prostriedkov na základe právnych predpisov z roku 1982, t. j. spred pristúpenia Španielska k Európskemu hospodárskemu spoločenstvu v roku 1986. Schému teda podľa spoločnosti Abertis možno považovať za súčasť prebiehajúceho verejného financovania prevádzky miestnych terestriálnych sietí, a teda za existujúcu pomoc. |
| --- | --- |

(173)

Spoločnosť Abertis tvrdí, že rozvoj terestriálnej vysielacej siete v oblasti II takmer úplne financovali španielske regióny s použitím verejných prostriedkov na základe právnych predpisov z roku 1982, t. j. spred pristúpenia Španielska k Európskemu hospodárskemu spoločenstvu v roku 1986. Schému teda podľa spoločnosti Abertis možno považovať za súčasť prebiehajúceho verejného financovania prevádzky miestnych terestriálnych sietí, a teda za existujúcu pomoc.

| (174) | Regióny naozaj začali financovať rozšírenie terestriálnej siete už začiatkom 80. rokov 20. storočia, ale v tom čase neboli na trhu žiadni súkromní vysielatelia. Rozšírená infraštruktúra teda slúžila len potrebám verejnoprávneho vysielateľa, ktorý bol v každom prípade povinný poskytovať signál väčšine obyvateľstva. Terestriálne televízne vysielanie bolo navyše v tom čase jedinou platformou na prenos televízneho signálu v Španielsku. Rozšírenie jedinej dostupnej siete preto neviedlo k narušeniu hospodárskej súťaže s inými platformami. |
| --- | --- |

(174)

Regióny naozaj začali financovať rozšírenie terestriálnej siete už začiatkom 80. rokov 20. storočia, ale v tom čase neboli na trhu žiadni súkromní vysielatelia. Rozšírená infraštruktúra teda slúžila len potrebám verejnoprávneho vysielateľa, ktorý bol v každom prípade povinný poskytovať signál väčšine obyvateľstva. Terestriálne televízne vysielanie bolo navyše v tom čase jedinou platformou na prenos televízneho signálu v Španielsku. Rozšírenie jedinej dostupnej siete preto neviedlo k narušeniu hospodárskej súťaže s inými platformami.

| (175) | Právne predpisy a technológia sa odvtedy zmenili, čo viedlo k vzniku nových vysielacích platforiem a vstupu nových aktérov, najmä súkromných vysielateľov, na trh. Keďže príjemca a celkové okolnosti verejného financovania sa výrazne zmenili, skúmané opatrenie nemožno považovať za zmenu čisto formálneho a administratívneho charakteru. Táto zmena má totiž vplyv na samotnú podstatu pôvodnej schémy, takže sa musí považovať za novú schému pomoci (96). Prechod z analógového na digitálne televízne vysielanie v každom prípade umožnil až nedávny technologický pokrok, takže ide o nový fenomén. Španielske orgány teda mali túto novú pomoc oznámiť. |
| --- | --- |

(175)

Právne predpisy a technológia sa odvtedy zmenili, čo viedlo k vzniku nových vysielacích platforiem a vstupu nových aktérov, najmä súkromných vysielateľov, na trh. Keďže príjemca a celkové okolnosti verejného financovania sa výrazne zmenili, skúmané opatrenie nemožno považovať za zmenu čisto formálneho a administratívneho charakteru. Táto zmena má totiž vplyv na samotnú podstatu pôvodnej schémy, takže sa musí považovať za novú schému pomoci (96). Prechod z analógového na digitálne televízne vysielanie v každom prípade umožnil až nedávny technologický pokrok, takže ide o nový fenomén. Španielske orgány teda mali túto novú pomoc oznámiť.

5.4.   ZÁVER

| (176) | Komisia konštatuje, že finančné prostriedky, ktoré Španielsko poskytlo prevádzkovateľom terestriálnych sietí na modernizáciu a digitalizáciu sietí na účely poskytovania voľne dostupných televíznych kanálov v oblasti II (vrátane pomoci, ktorú poskytli španielske autonómne spoločenstvá a miestne korporácie), predstavujú pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Pomoc nie je zlučiteľná s vnútorným trhom, lebo neboli splnené kritériá technologickej neutrality. Pomoc navyše nebola oznámená (97) Komisii, ako to vyžaduje článok 108 ods. 3 ZFEÚ, a realizovala sa neoprávnene bez povolenia Komisie. Prevádzkovatelia terestriálnych sietí ju teda musia vrátiť. |
| --- | --- |

(176)

Komisia konštatuje, že finančné prostriedky, ktoré Španielsko poskytlo prevádzkovateľom terestriálnych sietí na modernizáciu a digitalizáciu sietí na účely poskytovania voľne dostupných televíznych kanálov v oblasti II (vrátane pomoci, ktorú poskytli španielske autonómne spoločenstvá a miestne korporácie), predstavujú pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Pomoc nie je zlučiteľná s vnútorným trhom, lebo neboli splnené kritériá technologickej neutrality. Pomoc navyše nebola oznámená (97) Komisii, ako to vyžaduje článok 108 ods. 3 ZFEÚ, a realizovala sa neoprávnene bez povolenia Komisie. Prevádzkovatelia terestriálnych sietí ju teda musia vrátiť.

| (177) | Komisia sa navyše domnieva, že nezlučiteľná je aj prebiehajúca pomoc na prevádzku a údržbu digitalizovanej siete, ktorá sa poskytla bez verejných súťaží alebo po technologicky neneutrálnych verejných súťažiach. Táto pomoc navyše nebola oznámená Komisii, ako to vyžaduje článok 108 ods. 3 ZFEÚ, a realizovala sa neoprávnene bez povolenia Komisie. |
| --- | --- |

(177)

Komisia sa navyše domnieva, že nezlučiteľná je aj prebiehajúca pomoc na prevádzku a údržbu digitalizovanej siete, ktorá sa poskytla bez verejných súťaží alebo po technologicky neneutrálnych verejných súťažiach. Táto pomoc navyše nebola oznámená Komisii, ako to vyžaduje článok 108 ods. 3 ZFEÚ, a realizovala sa neoprávnene bez povolenia Komisie.

| (178) | Každá budúca štátna pomoc na prevádzku a údržbu sa musí oznámiť a musí byť v súlade so zásadou technologickej neutrality. |
| --- | --- |

(178)

Každá budúca štátna pomoc na prevádzku a údržbu sa musí oznámiť a musí byť v súlade so zásadou technologickej neutrality.

6.   VRÁTENIE POMOCI

6.1.   NUTNOSŤ ODSTRÁNIŤ POMOC

| (179) | Podľa ZFEÚ a ustálenej judikatúry Súdneho dvora je Komisia oprávnená rozhodnúť, že príslušný členský štát musí zrušiť alebo zmeniť pomoc (98), keď sa zistí, že je nezlučiteľná s vnútorným trhom. Súd takisto dôsledne trvá na tom, že povinnosť štátu zrušiť pomoc, ktorú Komisia považuje za nezlučiteľnú s vnútorným trhom, je určená na obnovenie predtým existujúcej situácie (99). V tejto súvislosti Súdny dvor potvrdil, že cieľ je dosiahnutý vtedy, keď príjemca vráti sumy poskytnuté v podobe neoprávnenej pomoci, a tým stratí výhodu, ktorú mal v porovnaní so svojimi konkurentmi na trhu, a obnoví sa situácia spred vyplatenia pomoci (100). |
| --- | --- |

(179)

Podľa ZFEÚ a ustálenej judikatúry Súdneho dvora je Komisia oprávnená rozhodnúť, že príslušný členský štát musí zrušiť alebo zmeniť pomoc (98), keď sa zistí, že je nezlučiteľná s vnútorným trhom. Súd takisto dôsledne trvá na tom, že povinnosť štátu zrušiť pomoc, ktorú Komisia považuje za nezlučiteľnú s vnútorným trhom, je určená na obnovenie predtým existujúcej situácie (99). V tejto súvislosti Súdny dvor potvrdil, že cieľ je dosiahnutý vtedy, keď príjemca vráti sumy poskytnuté v podobe neoprávnenej pomoci, a tým stratí výhodu, ktorú mal v porovnaní so svojimi konkurentmi na trhu, a obnoví sa situácia spred vyplatenia pomoci (100).

| (180) | V súlade s touto judikatúrou sa v článku 14 nariadenia (ES) č. 659/199 (101) stanovuje, že „kde sa prijímajú záporné rozhodnutia v prípadoch protiprávnej pomoci, Komisia rozhodne, že daný členský štát podnikne všetky potrebné opatrenia, aby vymohol pomoc od príjemcu“. |
| --- | --- |

(180)

V súlade s touto judikatúrou sa v článku 14 nariadenia (ES) č. 659/199 (101) stanovuje, že „kde sa prijímajú záporné rozhodnutia v prípadoch protiprávnej pomoci, Komisia rozhodne, že daný členský štát podnikne všetky potrebné opatrenia, aby vymohol pomoc od príjemcu“.

| (181) | Keďže finančné prostriedky na modernizáciu a digitalizáciu terestriálnej platformy a jej následnú údržbu a prevádzku, ktoré sa poskytovali v Španielsku v rokoch 2008 – 2009, predstavujú neoprávnenú a nezlučiteľnú pomoc, Španielsko je povinné získať túto nezlučiteľnú pomoc späť, aby sa obnovila situácia, ktorá existovala na trhu pred poskytnutím pomoci. |
| --- | --- |

(181)

Keďže finančné prostriedky na modernizáciu a digitalizáciu terestriálnej platformy a jej následnú údržbu a prevádzku, ktoré sa poskytovali v Španielsku v rokoch 2008 – 2009, predstavujú neoprávnenú a nezlučiteľnú pomoc, Španielsko je povinné získať túto nezlučiteľnú pomoc späť, aby sa obnovila situácia, ktorá existovala na trhu pred poskytnutím pomoci.

6.2.   PRÍJEMCOVIA ŠTÁTNEJ POMOCI A KVANTIFIKÁCIA POMOCI

| (182) | V prípade, že prevádzkovatelia platforiem priamo dostali finančné prostriedky na modernizáciu a rozšírenie svojich sietí a/alebo na prevádzku a údržbu, sú priamymi príjemcami. Keď sa pomoc vyplatila verejným podnikom, ktoré následne uskutočnili verejné súťaže na rozšírenie pokrytia, vybratý prevádzkovateľ platformy sa považuje za nepriameho príjemcu. Neoprávnená a nezlučiteľná pomoc sa od prevádzkovateľov platforiem musí získať späť bez ohľadu na to, či sú priamymi, alebo nepriamymi príjemcami. |
| --- | --- |

(182)

V prípade, že prevádzkovatelia platforiem priamo dostali finančné prostriedky na modernizáciu a rozšírenie svojich sietí a/alebo na prevádzku a údržbu, sú priamymi príjemcami. Keď sa pomoc vyplatila verejným podnikom, ktoré následne uskutočnili verejné súťaže na rozšírenie pokrytia, vybratý prevádzkovateľ platformy sa považuje za nepriameho príjemcu. Neoprávnená a nezlučiteľná pomoc sa od prevádzkovateľov platforiem musí získať späť bez ohľadu na to, či sú priamymi, alebo nepriamymi príjemcami.

6.2.1.   Kategórie verejných súťaží

| (183) | V prípadoch, keď sa neoprávnená pomoc poskytla v nadväznosti na technologicky neneutrálnu verejnú súťaž na rozšírenie pokrytia, členský štát musí príslušnú verejnú súťaž zaradiť do kategórie dodávky telekomunikačných zariadení alebo rozšírenia pokrytia podľa podmienok stanovených ďalej. |
| --- | --- |

(183)

V prípadoch, keď sa neoprávnená pomoc poskytla v nadväznosti na technologicky neneutrálnu verejnú súťaž na rozšírenie pokrytia, členský štát musí príslušnú verejnú súťaž zaradiť do kategórie dodávky telekomunikačných zariadení alebo rozšírenia pokrytia podľa podmienok stanovených ďalej.

| (184) | Pri verejných súťažiach na rozšírenie pokrytia bola víťazná spoločnosť poverená úlohou poskytnúť (niekedy i vybudovať) funkčnú sieť DTT. Úlohy, ktoré bolo potrebné na tieto účely vykonať, zahŕňali návrh a technické vyhotovenie siete, prenos signálu, inštaláciu siete a dodávku potrebného zariadenia. |
| --- | --- |

(184)

Pri verejných súťažiach na rozšírenie pokrytia bola víťazná spoločnosť poverená úlohou poskytnúť (niekedy i vybudovať) funkčnú sieť DTT. Úlohy, ktoré bolo potrebné na tieto účely vykonať, zahŕňali návrh a technické vyhotovenie siete, prenos signálu, inštaláciu siete a dodávku potrebného zariadenia.

| (185) | V prípade verejných súťaží na dodávku telekomunikačných zariadení bola víťazná spoločnosť požiadaná o poskytnutie potrebného zariadenia na modernizáciu siete. Úlohy, ktoré bolo potrebné na tieto účely vykonať, zahŕňali dodávku, inštaláciu a aktiváciu zariadenia, ako aj odbornú prípravu zamestnancov. V prípade týchto verejných súťaží na dodávku zariadenia sa vrátenie pomoci nevyžaduje. |
| --- | --- |

(185)

V prípade verejných súťaží na dodávku telekomunikačných zariadení bola víťazná spoločnosť požiadaná o poskytnutie potrebného zariadenia na modernizáciu siete. Úlohy, ktoré bolo potrebné na tieto účely vykonať, zahŕňali dodávku, inštaláciu a aktiváciu zariadenia, ako aj odbornú prípravu zamestnancov. V prípade týchto verejných súťaží na dodávku zariadenia sa vrátenie pomoci nevyžaduje.

| (186) | Španielsko musí získať pomoc späť v prípade, že verejná súťaž na rozšírenie pokrytia, ktorá bola takto klasifikovaná, nespĺňa dve kumulatívne podmienky: 1. verejná súťaž sa týka rozšírenia pokrytia digitálnym televíznym vysielaním (a nie digitálnym terestriálnym televíznym vysielaním) a/alebo obsahuje doložku o technologickej neutralite a 2. technické špecifikácie verejnej súťaže pripúšťajú aj iné ako terestriálne technológie. Ak sa Španielsko domnieva, že aj iné verejné súťaže ako tie, ktoré Komisia sama považuje za technologicky neutrálne, spĺňajú tieto dve podmienky, poskytne Komisii dokumenty týkajúce sa príslušných verejných súťaží.

  Príklad

  Spomedzi verejných súťaží, ktoré Komisia preskúmala, sa ako príklad technologicky neneutrálnej verejnej súťaže na rozšírenie pokrytia uvádza verejná súťaž uskutočnená autonómnym spoločenstvom Extremadura (102). Napriek názvu verejnej súťaže, ktorý sa vzťahuje len na dodávku telekomunikačných zaradení, predmet verejnej súťaže v skutočnosti zahŕňal aj návrh a rozvoj siete (103). Vzhľadom na špecifikácie je táto verejná súťaž technologicky neneutrálna (104) napriek prítomnosti doložky, ktorá je na prvý pohľad doložkou o technologickej neutralite (105).
  Ďalším príkladom technologicky neneutrálnej verejnej súťaže na rozšírenie pokrytia je verejná súťaž, ktorú uskutočnil verejný podnik (AICCM) v autonómnom spoločenstve Madrid (106). V tomto prípade názov i obsah verejnej súťaže nasvedčujú tomu, že sa týka rozšírenia (107) len prostredníctvom terestriálnej platformy (108). |
| --- | --- |

(186)

Španielsko musí získať pomoc späť v prípade, že verejná súťaž na rozšírenie pokrytia, ktorá bola takto klasifikovaná, nespĺňa dve kumulatívne podmienky: 1. verejná súťaž sa týka rozšírenia pokrytia digitálnym televíznym vysielaním (a nie digitálnym terestriálnym televíznym vysielaním) a/alebo obsahuje doložku o technologickej neutralite a 2. technické špecifikácie verejnej súťaže pripúšťajú aj iné ako terestriálne technológie. Ak sa Španielsko domnieva, že aj iné verejné súťaže ako tie, ktoré Komisia sama považuje za technologicky neutrálne, spĺňajú tieto dve podmienky, poskytne Komisii dokumenty týkajúce sa príslušných verejných súťaží.

Príklad

Spomedzi verejných súťaží, ktoré Komisia preskúmala, sa ako príklad technologicky neneutrálnej verejnej súťaže na rozšírenie pokrytia uvádza verejná súťaž uskutočnená autonómnym spoločenstvom Extremadura (102). Napriek názvu verejnej súťaže, ktorý sa vzťahuje len na dodávku telekomunikačných zaradení, predmet verejnej súťaže v skutočnosti zahŕňal aj návrh a rozvoj siete (103). Vzhľadom na špecifikácie je táto verejná súťaž technologicky neneutrálna (104) napriek prítomnosti doložky, ktorá je na prvý pohľad doložkou o technologickej neutralite (105).

Ďalším príkladom technologicky neneutrálnej verejnej súťaže na rozšírenie pokrytia je verejná súťaž, ktorú uskutočnil verejný podnik (AICCM) v autonómnom spoločenstve Madrid (106). V tomto prípade názov i obsah verejnej súťaže nasvedčujú tomu, že sa týka rozšírenia (107) len prostredníctvom terestriálnej platformy (108).

| (187) | Verejné súťaže sú klasifikované nielen podľa názvu, ale predovšetkým podľa obsahu, lebo samotný názov neumožňuje jasne vymedziť ich zameranie. |
| --- | --- |

(187)

Verejné súťaže sú klasifikované nielen podľa názvu, ale predovšetkým podľa obsahu, lebo samotný názov neumožňuje jasne vymedziť ich zameranie.

| (188) | Pomoc poskytnutá po uskutočnení neneutrálnych verejných súťaží na rozšírenie pokrytia sa následne musí vrátiť. |
| --- | --- |

(188)

Pomoc poskytnutá po uskutočnení neneutrálnych verejných súťaží na rozšírenie pokrytia sa následne musí vrátiť.

6.2.2.   Príjemcovia a vrátenie štátnej pomoci

| (189) | Ďalej sú uvedené rôzne kategórie príjemcov pomoci. V tabuľkách sú uvedené autonómne spoločenstvá a približné kategórie pomoci na základe informácií, ktoré poskytlo Španielsko. Keďže Španielsko neposkytlo úplné informácie o príjemcoch pomoci, musí príjemcov klasifikovať do uvedených kategórií a predložiť Komisii príslušné podporné dôkazy. Ako už bolo uvedené v odôvodnení 138, režim ako taký je diskriminačný. |
| --- | --- |

(189)

Ďalej sú uvedené rôzne kategórie príjemcov pomoci. V tabuľkách sú uvedené autonómne spoločenstvá a približné kategórie pomoci na základe informácií, ktoré poskytlo Španielsko. Keďže Španielsko neposkytlo úplné informácie o príjemcoch pomoci, musí príjemcov klasifikovať do uvedených kategórií a predložiť Komisii príslušné podporné dôkazy. Ako už bolo uvedené v odôvodnení 138, režim ako taký je diskriminačný.

| (190) | Veľká väčšina verejných súťaží na rozšírenie, ktoré Komisia preskúmala, bola navyše klasifikovaná ako nezodpovedajúca zásade technologickej neutrality. Komisia však zároveň preukázala, že vo výnimočných individuálnych prípadoch nemožno vylúčiť, že verejná súťaž bola technologicky neutrálna.
  Španielsko preto musí na základe podmienok uvedených v odôvodnení 186 uviesť konkrétne verejné súťaže, ktoré boli technologicky neutrálne, a poskytnúť o tom dostatočné dôkazy. |
| --- | --- |

(190)

Veľká väčšina verejných súťaží na rozšírenie, ktoré Komisia preskúmala, bola navyše klasifikovaná ako nezodpovedajúca zásade technologickej neutrality. Komisia však zároveň preukázala, že vo výnimočných individuálnych prípadoch nemožno vylúčiť, že verejná súťaž bola technologicky neutrálna.

Španielsko preto musí na základe podmienok uvedených v odôvodnení 186 uviesť konkrétne verejné súťaže, ktoré boli technologicky neutrálne, a poskytnúť o tom dostatočné dôkazy.

| (191) | Ak autonómne spoločenstvá uskutočnili neneutrálne verejné súťaže na rozšírenie pokrytia tak, ako v prípade Extremadury v uvedenom príklade, víťazi týchto verejných súťaží sú priamymi príjemcami neoprávnenej pomoci, ktorá sa musí vrátiť. Suma, ktorá sa musí vrátiť, sa rovná plnej sume, ktorú získali víťazi verejných súťaží na rozšírenie. Komisia na základe informácií od Španielska zistila, že také verejné súťaže uskutočnili (minimálne) autonómne spoločenstvá Andalúzia, Extremadura, Murcia, La Rioja a Valencia.








  Podniky, ktorých sa týka vrátenie pomoci | Vrátenie pomoci | Spôsob poskytnutia pomoci | Autonómne spoločenstvo |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Priami príjemcovia

  Víťazi technologicky neneutrálnych verejných súťaží na rozšírenie pokrytia, ktoré uskutočnili autonómne spoločenstvá | Plná suma získaná na základe technologicky neneutrálnych verejných súťaží na rozšírenie pokrytia | Prevod finančných prostriedkov príjemcovi vybratému vo verejnej súťaži | — | Andalúzia |

(191)

Ak autonómne spoločenstvá uskutočnili neneutrálne verejné súťaže na rozšírenie pokrytia tak, ako v prípade Extremadury v uvedenom príklade, víťazi týchto verejných súťaží sú priamymi príjemcami neoprávnenej pomoci, ktorá sa musí vrátiť. Suma, ktorá sa musí vrátiť, sa rovná plnej sume, ktorú získali víťazi verejných súťaží na rozšírenie. Komisia na základe informácií od Španielska zistila, že také verejné súťaže uskutočnili (minimálne) autonómne spoločenstvá Andalúzia, Extremadura, Murcia, La Rioja a Valencia.

Podniky, ktorých sa týka vrátenie pomoci

Vrátenie pomoci

Spôsob poskytnutia pomoci

Autonómne spoločenstvo

Priami príjemcovia

Víťazi technologicky neneutrálnych verejných súťaží na rozšírenie pokrytia, ktoré uskutočnili autonómne spoločenstvá

Plná suma získaná na základe technologicky neneutrálnych verejných súťaží na rozšírenie pokrytia

Prevod finančných prostriedkov príjemcovi vybratému vo verejnej súťaži

—

Andalúzia

| — | Extremadura |
| --- | --- |

—

Extremadura

| — | Murcia |
| --- | --- |

—

Murcia

| — | La Rioja |
| --- | --- |

—

La Rioja

| — | Valencia |
| --- | --- |

—

Valencia

| (192) | V prípadoch, keď sa neoprávnená pomoc na modernizáciu terestriálnej siete poskytla mestským radám pôsobiacim ako prevádzkovatelia sietí, sú priamymi príjemcami pomoci mestské rady. Suma, ktorá sa má vrátiť, sa rovná plnej sume, ktorú získali mestské rady od ústredných a regionálnych orgánov na rozšírenie pokrytia svojich sietí. Komisia na základe informácií od Španielska zistila, že sa to týka mestských rád minimálne v autonómnych spoločenstvách Andalúzia, Kanárske ostrovy, Extremadura a Murcia (zoznam nie je vyčerpávajúci).








  Podniky, ktorých sa týka vrátenie pomoci | Vrátenie pomoci | Spôsob poskytnutia pomoci | Autonómne spoločenstvo |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Priami príjemcovia

  Mestské rady pôsobiace ako prevádzkovatelia sietí | Plná suma získaná od orgánov na rozšírenie pokrytia | Prevod finančných prostriedkov príjemcovi | — | Andalúzia |

(192)

V prípadoch, keď sa neoprávnená pomoc na modernizáciu terestriálnej siete poskytla mestským radám pôsobiacim ako prevádzkovatelia sietí, sú priamymi príjemcami pomoci mestské rady. Suma, ktorá sa má vrátiť, sa rovná plnej sume, ktorú získali mestské rady od ústredných a regionálnych orgánov na rozšírenie pokrytia svojich sietí. Komisia na základe informácií od Španielska zistila, že sa to týka mestských rád minimálne v autonómnych spoločenstvách Andalúzia, Kanárske ostrovy, Extremadura a Murcia (zoznam nie je vyčerpávajúci).

Podniky, ktorých sa týka vrátenie pomoci

Vrátenie pomoci

Spôsob poskytnutia pomoci

Autonómne spoločenstvo

Priami príjemcovia

Mestské rady pôsobiace ako prevádzkovatelia sietí

Plná suma získaná od orgánov na rozšírenie pokrytia

Prevod finančných prostriedkov príjemcovi

—

Andalúzia

| — | Kanárske ostrovy |
| --- | --- |

—

Kanárske ostrovy

| — | Extremadura |
| --- | --- |

—

Extremadura

| — | Murcia |
| --- | --- |

—

Murcia

Príklad

Mestské rady v Murcii uskutočnili s použitím peňazí od regiónu a ministerstva MITyC takmer všetkých 143 identifikovaných verejných súťaží. Za predpokladu, že nejde o pomoc de minimis, patria do tejto kategórie.

| (193) | V prípade autonómnych spoločenstiev, v ktorých rozšírenie pokrytia siete uskutočnil verejný podnik pôsobiaci ako prevádzkovateľ siete, sa tento podnik považuje za priameho príjemcu a musí vrátiť poskytnutú pomoc. Komisia identifikovala nasledujúce spoločnosti, ktoré patria do tejto kategórie: Aragón Telecom, Gestión de Infraestructuras Públicas de Telecomunicaciones del Principado de Asturias, S. A., Multimedia de les Illes Balears S. A., Instituto Tecnológico de Canarias, Sociedad Regional de Cantabria I+D+I (IDICAN), Fundación Centro Tecnológico en Logística Integral de Cantabria (CTL), Promoción de Viviendas, Infraestructuras y Logística, S. A. v Kastílii-Leóne (Provilsa), Redes de Telecomunicación Galegas Retegal, S. A. (Retegal), Obras Publicas y Telecomunicaciones De Navarra, S. A. (Opnatel), Itelazpi S. A., Centre de Telecomunicacions i Tecnologies de la Informació (CTTI) v Katalánsku a Agencia de Informática y Comunicaciones de la Comunidad de Madrid (AICCM). Suma, ktorú musia vrátiť, sa rovná plnej sume finančných prostriedkov, ktorú od orgánov získali na rozšírenie. |
| --- | --- |

(193)

V prípade autonómnych spoločenstiev, v ktorých rozšírenie pokrytia siete uskutočnil verejný podnik pôsobiaci ako prevádzkovateľ siete, sa tento podnik považuje za priameho príjemcu a musí vrátiť poskytnutú pomoc. Komisia identifikovala nasledujúce spoločnosti, ktoré patria do tejto kategórie: Aragón Telecom, Gestión de Infraestructuras Públicas de Telecomunicaciones del Principado de Asturias, S. A., Multimedia de les Illes Balears S. A., Instituto Tecnológico de Canarias, Sociedad Regional de Cantabria I+D+I (IDICAN), Fundación Centro Tecnológico en Logística Integral de Cantabria (CTL), Promoción de Viviendas, Infraestructuras y Logística, S. A. v Kastílii-Leóne (Provilsa), Redes de Telecomunicación Galegas Retegal, S. A. (Retegal), Obras Publicas y Telecomunicaciones De Navarra, S. A. (Opnatel), Itelazpi S. A., Centre de Telecomunicacions i Tecnologies de la Informació (CTTI) v Katalánsku a Agencia de Informática y Comunicaciones de la Comunidad de Madrid (AICCM). Suma, ktorú musia vrátiť, sa rovná plnej sume finančných prostriedkov, ktorú od orgánov získali na rozšírenie.

| (194) | V týchto prípadoch však nemožno vylúčiť, že verejné podniky vykonali časť rozšírenia samy a sčasti zmluvne poverili rozšírením prevádzkovateľa siete prostredníctvom verejnej súťaže. V druhom prípade sa neoprávnená pomoc presunula na spoločnosti, ktoré vyhrali verejné súťaže, takže ony sú skutočnými, hoci nepriamymi príjemcami pomoci. V záujme zabránenia dvojitému vráteniu pomoci teda neoprávnenú pomoc vrátia skutoční príjemcovia, t. j. a) verejný podnik v sume, ktorú získal na rozšírenie, mínus finančné prostriedky prevedené prevádzkovateľom sietí na základe technologicky neneutrálnych verejných súťaží na rozšírenie pokrytia a b) prevádzkovatelia sietí v sumách, ktoré zmluvne získali na základe technologicky neneutrálnej verejnej súťaže na rozšírenie pokrytia usporiadanej príslušným verejným podnikom.








  Podniky, ktorých sa týka vrátenie pomoci | Vrátenie pomoci | Spôsob poskytnutia pomoci | Autonómne spoločenstvo/verejný podnik/približná suma, ktorú verejný podnik získal na rozšírenie pokrytia |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Priami príjemcovia

  Verejný podnik | Plná suma získaná od orgánov na rozšírenie pokrytia (mínus finančné prostriedky prevedené prevádzkovateľom sietí na základe technologicky neneutrálnych verejných súťaží na rozšírenie pokrytia, ak sa to hodí) | Čas prevodu finančných prostriedkov od orgánov | — | Aragónsko (Aragón Telecom, 9 miliónov EUR) |

(194)

V týchto prípadoch však nemožno vylúčiť, že verejné podniky vykonali časť rozšírenia samy a sčasti zmluvne poverili rozšírením prevádzkovateľa siete prostredníctvom verejnej súťaže. V druhom prípade sa neoprávnená pomoc presunula na spoločnosti, ktoré vyhrali verejné súťaže, takže ony sú skutočnými, hoci nepriamymi príjemcami pomoci. V záujme zabránenia dvojitému vráteniu pomoci teda neoprávnenú pomoc vrátia skutoční príjemcovia, t. j. a) verejný podnik v sume, ktorú získal na rozšírenie, mínus finančné prostriedky prevedené prevádzkovateľom sietí na základe technologicky neneutrálnych verejných súťaží na rozšírenie pokrytia a b) prevádzkovatelia sietí v sumách, ktoré zmluvne získali na základe technologicky neneutrálnej verejnej súťaže na rozšírenie pokrytia usporiadanej príslušným verejným podnikom.

Podniky, ktorých sa týka vrátenie pomoci

Vrátenie pomoci

Spôsob poskytnutia pomoci

Autonómne spoločenstvo/verejný podnik/približná suma, ktorú verejný podnik získal na rozšírenie pokrytia

Priami príjemcovia

Verejný podnik

Plná suma získaná od orgánov na rozšírenie pokrytia (mínus finančné prostriedky prevedené prevádzkovateľom sietí na základe technologicky neneutrálnych verejných súťaží na rozšírenie pokrytia, ak sa to hodí)

Čas prevodu finančných prostriedkov od orgánov

—

Aragónsko (Aragón Telecom, 9 miliónov EUR)

| — | Astúria (Gestión de Infraestructuras Públicas de Telecomunicaciones del Principado de Asturias SA, 14 miliónov EUR) |
| --- | --- |

—

Astúria (Gestión de Infraestructuras Públicas de Telecomunicaciones del Principado de Asturias SA, 14 miliónov EUR)

| — | Baleárske ostrovy (Multimedia de Illes Balears SA, 4 milióny EUR) |
| --- | --- |

—

Baleárske ostrovy (Multimedia de Illes Balears SA, 4 milióny EUR)

| — | Kanárske ostrovy (Instituto Tecnológico de Canarias, 3,7 milióna EUR) |
| --- | --- |

—

Kanárske ostrovy (Instituto Tecnológico de Canarias, 3,7 milióna EUR)

| — | Kantábria (Idican; CTL, 3 milióny EUR) |
| --- | --- |

—

Kantábria (Idican; CTL, 3 milióny EUR)

| — | Kastília-León (Provilsa, 44 miliónov EUR) |
| --- | --- |

—

Kastília-León (Provilsa, 44 miliónov EUR)

| — | Katalánsko (CTTI, 52 miliónov EUR) |
| --- | --- |

—

Katalánsko (CTTI, 52 miliónov EUR)

| — | Galícia (Retegal, 17 miliónov EUR) |
| --- | --- |

—

Galícia (Retegal, 17 miliónov EUR)

| — | Madrid (AICCM, 3,6 milióna EUR) |
| --- | --- |

—

Madrid (AICCM, 3,6 milióna EUR)

| — | Navarra (Opnatel, 7 miliónov EUR) |
| --- | --- |

—

Navarra (Opnatel, 7 miliónov EUR)

| — | Baskicko (Itelazpi, 10 miliónov EUR) |
| --- | --- |

—

Baskicko (Itelazpi, 10 miliónov EUR)

A ak sa to hodí

Nepriami príjemcovia

Víťazi technologicky neneutrálnych verejných súťaží na rozšírenie pokrytia, ktoré uskutočnili verejné podniky

Plná suma získaná na základe technologicky neneutrálnych verejných súťaží na rozšírenie pokrytia

Prevod finančných prostriedkov príjemcovi vybratému vo verejnej súťaži

Príklad

V prípade Madridu, kde bola verejná súťaž uskutočnená verejným podnikom (AICCM) uvedená ako príklad technologicky neneutrálnej verejnej súťaže na rozšírenie pokrytia (pozri odôvodnenie 186), musí spoločnosť Retevisión S. A. ako víťaz neneutrálnej verejnej súťaže vrátiť plnú sumu 3 622 744 EUR, pričom táto suma sa odpočíta sumy, ktorú vráti podnik AICCM, teda verejný podnik, ktorý je priamym príjemcom (109).

| (195) | Prebiehajúca pomoc sa týka údržby a prevádzky sietí DTT. Príjemcami pomoci na údržbu a prevádzku sú prevádzkovatelia týchto sietí. Pomoc teda musia vrátiť títo prevádzkovatelia sietí. |
| --- | --- |

(195)

Prebiehajúca pomoc sa týka údržby a prevádzky sietí DTT. Príjemcami pomoci na údržbu a prevádzku sú prevádzkovatelia týchto sietí. Pomoc teda musia vrátiť títo prevádzkovatelia sietí.

| (196) | V prípadoch, keď jednotliví príjemcovia získali finančné prostriedky, ktoré neprekročili medzné hodnoty stanovené v nariadení (ES) č. 1998/2006, sa tieto finančné prostriedky nepovažujú za štátnu pomoc a nemusia sa vrátiť, ak boli splnené všetky podmienky stanovené v tomto nariadení. |
| --- | --- |

(196)

V prípadoch, keď jednotliví príjemcovia získali finančné prostriedky, ktoré neprekročili medzné hodnoty stanovené v nariadení (ES) č. 1998/2006, sa tieto finančné prostriedky nepovažujú za štátnu pomoc a nemusia sa vrátiť, ak boli splnené všetky podmienky stanovené v tomto nariadení.

| (197) | Vrátenie sa týka obdobia od dátumu, keď vznikla výhoda pre príjemcov, teda keď príjemcovia dostali k dispozícii pomoc, a až do skutočného vrátenia sa na ňu vzťahujú úroky. |
| --- | --- |

(197)

Vrátenie sa týka obdobia od dátumu, keď vznikla výhoda pre príjemcov, teda keď príjemcovia dostali k dispozícii pomoc, a až do skutočného vrátenia sa na ňu vzťahujú úroky.

7.   ZÁVER

Komisia zistila, že Španielske kráľovstvo neoprávnene poskytlo pomoc prevádzkovateľom terestriálnej televíznej platformy na rozšírenie pokrytia digitálnym terestriálnym televíznym vysielaním vo vzdialených a menej urbanizovaných oblastiach Španielska v rozpore s článkom 108 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Pomoc vrátane (prebiehajúcej) pomoci na prevádzku a údržbu vrátia prevádzkovatelia platformy, ktorí sú priamymi alebo nepriamymi príjemcami. To zahŕňa miestne korporácie, ak pôsobia ako prevádzkovatelia platformy,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Štátna pomoc, ktorú Španielsko neoprávnene poskytlo prevádzkovateľom terestriálnej televíznej platformy na rozvoj, údržbu a prevádzku digitálnej terestriálnej televíznej siete v oblasti II v rozpore s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ, je nezlučiteľná s vnútorným trhom s výnimkou pomoci, ktorá bola poskytnutá v súlade s kritériom technologickej neutrality.

Článok 2

Individuálna pomoc poskytnutá v rámci schémy uvedenej v článku 1 nepredstavuje pomoc, ak v čase poskytnutia spĺňala podmienky stanovené nariadením prijatým podľa článku 2 nariadenia Rady (ES) č. 994/98 (110) uplatniteľným v čase poskytnutia pomoci.

Článok 3

1.   Španielsko získa späť nezlučiteľnú pomoc poskytnutú v rámci schémy uvedenej v článku 1 od prevádzkovateľov digitálneho terestriálneho televízneho vysielania bez ohľadu na to, či získali pomoc priamo alebo nepriamo.

2.   Suma, ktorá sa má vrátiť, zahŕňa úroky plynúce od času, keď sa poskytla príjemcom, do dátumu jej vrátenia.

3.   Úroky sa vypočítajú na zostavenom základe podľa kapitoly V nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004 (111).

4.   Španielsko zruší ku dňu oznámenia tohto rozhodnutia všetky zostávajúce platby týkajúce sa pomoci v rámci schémy uvedenej v článku 1.

Článok 4

1.   Vrátenie pomoci poskytnutej v rámci schémy uvedenej v článku 1 je okamžité a účinné.

2.   Španielsko zaistí vykonanie tohto rozhodnutia do štyroch mesiacov od dátumu oznámenia rozhodnutia.

3.   Španielsko predloží Komisii v priebehu dvoch mesiacov po oznámení tohto rozhodnutia tieto informácie:

| a) | zoznam príjemcov, ktorí získali pomoc v rámci schémy uvedenej v článku 1, a celkovú sumu pomoci, ktorú každý z nich získal v rámci tejto schémy, a to v kategóriách uvedených v časti 6.2 vyššie; |
| --- | --- |

a)

zoznam príjemcov, ktorí získali pomoc v rámci schémy uvedenej v článku 1, a celkovú sumu pomoci, ktorú každý z nich získal v rámci tejto schémy, a to v kategóriách uvedených v časti 6.2 vyššie;

| b) | celkovú sumu (istinu a úroky z vymáhanej sumy), ktorej vrátenie sa od jednotlivých príjemcov požaduje; |
| --- | --- |

b)

celkovú sumu (istinu a úroky z vymáhanej sumy), ktorej vrátenie sa od jednotlivých príjemcov požaduje;

| c) | podrobný opis opatrení, ktoré boli prijaté alebo sa plánujú prijať na vykonanie tohto rozhodnutia; |
| --- | --- |

c)

podrobný opis opatrení, ktoré boli prijaté alebo sa plánujú prijať na vykonanie tohto rozhodnutia;

| d) | podklady, z ktorých vyplýva, že príjemcom bol vydaný príkaz na vrátenie pomoci. |
| --- | --- |

d)

podklady, z ktorých vyplýva, že príjemcom bol vydaný príkaz na vrátenie pomoci.

4.   Španielsko informuje Komisiu o priebehu vnútroštátnych opatrení na vykonanie tohto rozhodnutia až do vrátenia pomoci poskytnutej v rámci schémy uvedenej v článku 1. Na požiadanie Komisie Španielsko bezodkladne poskytne informácie o opatreniach, ktoré sa prijali alebo ktoré sa plánujú prijať na vykonanie tohto rozhodnutia. Španielsko okrem toho oznámi podrobné informácie o sumách pomoci a úrokoch, ktoré už príjemcovia vrátili.

Článok 5

Toto rozhodnutie je určené Španielskemu kráľovstvu.

V Bruseli 19. júna 2013

Za Komisiu

Joaquín ALMUNIA

podpredseda

---

(1)  Ú. v. EÚ C 337, 14.12.2010, s. 17.

1

(2)  http://www.boe.es/boe/dias/2005/06/15/pdfs/A20562-20567.pdf.

2

(3)  http://www.boe.es/boe/dias/2005/07/30/pdfs/A27006-27014.pdf.

3

(4)  Ú. v. EÚ C 335, 11.12.2010, s. 8.

4

(5)  Pozri poznámku pod čiarou 1.

5

(6)  Autonómne spoločenstvo Kastília-La Mancha predložilo okrem pripomienok k tomuto prípadu aj pripomienky k prípadu C 24/2010.

6

(7)  Spoločnosť Astra napadla vypovedanie zmluvy na súde prvého stupňa v Santanderi (konanie č. 1728/2009), ktorý 23. decembra 2011 nariadil kantábrijským orgánom odškodniť spoločnosť Astra za neodôvodnené vypovedanie zmluvy. Súd nezistil žiadne porušenie zmluvy zo strany spoločnosti Astra, ktoré by mohlo byť dôvodom na vypovedanie zmluvy. Podľa súdu bolo jedným z dôvodom vypovedania zmluvy rozhodnutie ústrednej vlády Španielska vypracovať národnú stratégiu pre digitálne terestriálne televízne vysielanie. Pozri rozhodnutie súdu prvého stupňa v Santanderi 000313/2011.

7

(8)  Koncesia zahŕňa pridelenie frekvencie na terestriálne vysielanie.

8

(9)  V texte tohto rozhodnutia sa striedavo používajú oba pojmy „prevádzkovatelia platforiem“ i „prevádzkovatelia sietí“.

9

(10)  „Internetové televízne vysielanie“ je termín používaný pre systémy distribúcie televízneho signálu a videosignálu prostredníctvom elektronickej komunikačnej siete s využitím internetového protokolu.

10

(11)  V oznámení Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o premene digitálnej dividendy na spoločenské výhody a hospodársky rast [COM(2009) 586] Komisia členským štátom odporučila, aby prestali používať pásmo 800 MHz na vysokovýkonné vysielacie služby a v plnej miere vykonali rozhodnutie EÚ o technickej harmonizácii do určitého dátumu dohodnutého na úrovni EÚ.

11

(12)  Pozri napríklad prípad Francúzska: štátna pomoc N666/09 – Zmena schémy pomoci TNT, N 111/2006, prípad Slovenska: štátna pomoc N671/09 – Prechod na digitálne televízne vysielanie na Slovensku, prípad Španielska: štátna pomoc SA. 28685 (2011/NN) – Príjem digitálnej televízie v Kantábrii. Treba tiež poznamenať, že vo vzdialených a menej urbanizovaných oblastiach Španielska, ktorých sa týka zisťovanie („oblasť II“), nebolo vždy praktické poskytovať televízny signál prostredníctvom platformy DTT, takže sa v niektorých oblastiach zvolil satelitný prenos.

12

(13)  Štátna pomoc SA.32619 Náhrada škôd vyplývajúcich z uvoľnenia digitálnej dividendy (Ú. v. EÚ C 213, 19.7.2012, s. 41).

13

Náhrada škôd vyplývajúcich z uvoľnenia digitálnej dividendy

(14)  Približne 26 voľne dostupných celoštátnych kanálov a približne 30 regionálnych kanálov.

14

(15)  Pozri poznámku pod čiarou 3.

15

(16)  Pre súkromných vysielateľov sa stanovila povinnosť pokryť do tohto dátumu 96 % obyvateľov v ich príslušných oblastiach pokrytia. Pre verejnoprávnych vysielateľov sa stanovila povinnosť pokryť 98 % obyvateľov v ich príslušných oblastiach pokrytia. Vysielatelia v tejto oblasti I boli povinní pokryť tieto percentá obyvateľov terestriálnym digitálnym televíznym vysielaním, pričom sami museli niesť náklady na digitalizáciu. Nebola preto potrebná žiadna štátna pomoc.

16

(17)  http://www.televisiondigital.es/Documents/PlanNacionalTransicionTDT.pdf.

17

(18)  Ktoré sa následne klasifikovali do fáz I, II a III.

18

(19)  http://www.boe.es/boe/dias/2008/03/06/pdfs/A13832-13834.pdf.

19

(20)  Rozhodnutie o rozdelení finančných prostriedkov na rozvoj širokopásmového pripojenia a digitalizáciu televízneho vysielania v oblasti II sa prenechalo regionálnym orgánom.

20

(21)  Rámcové dohody uzatvorili ministerstvo MITyC a autonómne spoločenstvá v roku 2006 v rámci plánu Avanza.

21

(22)  http://www.boe.es/boe/dias/2009/07/02/pdfs/BOE-A-2009-10972.pdf.

22

(23)  Pozri napríklad dodatok týkajúci sa Andalúzie: http://www.boe.es/boe/dias/2009/10/28/pdfs/BOE-A-2009-17108.pdf.

23

(24)  Celkovo orgány medzi sebou uzatvorili viac než 600 dohôd – rámcových dohôd, dodatkov atď. –, ktoré sa týkali rozšírenia pokrytia.

24

(25)  Napr. Extremadura, Astúria, Kanárske ostrovy, Katalánsko, Madrid.

25

(26)  Napr. Aragónsko.

26

(27)  Napríklad v prípade Aragónska alebo Astúrie.

27

(28)  Extremadura.

28

(29)  Spomedzi 516 verejných súťaží, ktoré sa uskutočnili vo všetkých regiónoch okrem Kastílie-La Manche, Komisia analyzovala vzorku 82 verejných súťaží, ktoré sa týkali rozšírenia (17) i dodávky (65). Len deväť z nich bolo klasifikovaných ako technologicky neutrálne: tri verejné súťaže na rozšírenie (Kastília-León) a šesť na dodávku (päť na Kanárskych ostrovoch a jedna v Kantábrii).

29

(30)  Okrem Kastílie-La Manche.

30

(31)  Argumenty ústredných a regionálnych orgánov boli predložené spoločne ako pozícia Španielska (alebo španielskych orgánov) okrem Baskicka, ktoré požiadalo o uplatnenie pravidiel náhrady za služby vo verejnom záujme.

31

(32)  Rozsudok Súdneho dvora z 24. júla 2003 vo veci C-280/00 Altmark Trans GMBH a Regierungspräsidium Magdeburg/Nahverkehrsgesellschaft Altmark GMBH, Zb. 2003, s. 1-7747.

32

Altmark Trans GMBH a Regierungspräsidium Magdeburg

Nahverkehrsgesellschaft Altmark GMBH

(33)  Rozhodnutie Komisie 2005/842/ES z 28. novembra 2005 o uplatňovaní článku 86 ods. 2 Zmluvy o ES na štátnu pomoc vo forme náhrady za služby vo verejnom záujme udeľovanej niektorým podnikom povereným poskytovaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu (Ú. v. EÚ L 312, 29.11.2005, s. 67) a Rámec spoločenstva pre štátnu pomoc vo forme náhrady za služby vo verejnom záujme (Ú. v. EÚ C 297, 29.11.2005, s. 4) („rámec“).

33

(34)  Nariadenie Komisie (ES) č. 1998/2006 z 15. decembra 2006 o uplatňovaní článkov 87 a 88 zmluvy na pomoc de minimis, Ú. v. EÚ L 379, 28.12.2006, s. 5.

34

(35)  Dôverné údaje sú v texte tohto rozhodnutia označené ako [...].

35

(36)  Podľa spoločnosti Astra môže spoločnosť Hispasat, satelitný poskytovateľ, ktorého spoluvlastníkom je spoločnosť Abertis a ktorý pôsobí v oblasti III, vďaka finančným prostriedkom poskytnutým orgánmi v rámci opatrení pre oblasť II poskytovať svoju satelitnú kapacitu vysielateľom bez akýchkoľvek ďalších nákladov. Spoločnosť Astra napokon tvrdí, že v dôsledku tohto opatrenia získala spoločnosť Abertis možnosť exkluzívneho využitia povinnosti vysielať v oblasti III.

36

(37)  Spoločnosť Astra tvrdí, že satelitné platformy majú celosvetovo veľmi veľký počet používateľov s podmieneným prístupom a že zložitosť podmieneného prístupu nebola prekážkou ich rozvoja.

37

(38)  Spoločnosť Abertis sa odvoláva na vlastnú štúdiu nákladov z januára 2010, v ktorej sa porovnávali náklady na použitie DTT a satelitnej technológie na poskytovanie služieb digitálneho televízneho vysielania v oblasti II. Podľa tejto štúdie by celkové náklady na používanie technológie DTT predstavovali približne 286 miliónov EUR za desať rokov, kým celkové náklady na používanie satelitnej technológie by v rovnakom období boli približne 532 miliónov EUR. Spoločnosť Abertis poskytla túto štúdiu externej účtovníckej spoločnosti, ktorá vo svojej správe potvrdila tieto zistenia, pričom uviedla, že odhady nákladov na satelitnú technológiu a DTT boli konzervatívne. Obe štúdie v každom prípade potvrdili vhodnosť parametrov porovnávania nákladov i záver, že použitie satelitnej technológie na poskytovanie služieb digitálneho televízneho vysielania v oblasti II by bolo výrazne drahšie ako použitie DTT, a to najmä v dôsledku vyšších hospodárskych a sociálnych nákladov spotrebiteľov v prípade satelitu.

38

(39)  Podľa týchto štúdií by satelitná technológia viedla k vyšším nákladom na poskytovanie predmetných služieb. Náklady by museli niesť vysielatelia a miestni prevádzkovatelia sietí, ako aj diváci. V štúdii nákladov, ktorú uskutočnila spoločnosť Abertis, sa tiež dospelo k záveru, že použitie satelitnej technológie by si vyžadovalo obdobie približne šiestich mesiacov pred samotným digitálnym prechodom, lebo spotrebitelia v oblasti II by potrebovali čas na zakúpenie a inštaláciu satelitných dekodérov, parabol atď. Tým by vznikli ďalšie náklady spojené so súbežným prenosom (simultánnym vysielaním analógových a digitálnych platforiem) počas tohto obdobia.

39

(40)  Tieto usmernenia možno nájsť v príslušných dokumentoch ústrednej vlády. Najmä rámcové dohody podpísané v decembri 2008 s názvom Rámcová dohoda o spolupráci medzi Ministerstvom priemyslu, cestového ruchu a obchodu a autonómnym spoločenstvom [...] o vypracovaní národného rámcového plánu pre DTT obsahujú zoznam činností, ktoré budú financovať ústredné a regionálne orgány v záujme dosiahnutia pokrytia digitálnym televíznym vysielaním zodpovedajúceho existujúcemu analógovému pokrytiu. Na jednej strane sa v nich hovorí o modernizácii existujúcich prenosových centier vysielateľmi (centier DTT vybudovaných v oblasti I) a na druhej strane o „rozšírení pokrytia“, teda o ďalších centrách, ktoré bude potrebné vybudovať na zaistenie rovnakého pokrytia digitálnym televíznym vysielaním. Vzhľadom na to, že len technológia DTT si vyžaduje zvýšenie počtu centier, je jasné, že plánované opatrenia sa týkajú len technológie DTT. Dodatky k rámcovým dohodám podpísané medzi októbrom a decembrom 2009, ktoré sa týkajú financovania rozšírenia pokrytia, navyše vymedzujú, čo sa má chápať pod pojmom „opatrenia na rozšírenie pokrytia“, pričom sa v nich výslovne uvádza len terestriálna technológia.

40

Rámcová dohoda o spolupráci medzi Ministerstvom priemyslu, cestového ruchu a obchodu a autonómnym spoločenstvom [...] o vypracovaní národného rámcového plánu pre DTT

rozšírení pokrytia

opatrenia na rozšírenie pokrytia

(41)  Ministerstvo MITyC tlmočilo na stretnutiach s autonómnymi spoločenstvami svoj cieľ dosiahnuť prechod na DTT aj v oblasti II. Potvrdzuje to prezentácia podpísaná ministerstvom MITyC, ktorá je verejne dostupná na internete: http://www.fenitel.es/asamblea08/PONENCIAS/4SETSI.pdf. Potvrdzujú to aj vyjadrenia autonómnych spoločenstiev v odpovedi na žiadosť Komisie o informácie. Autonómne spoločenstvá sa v odpovediach vyslovene odvolávajú na národný plán prechodu prijatý kráľovským dekrétom 944/2005 a na plán Avanza. Pozri napríklad odpoveď Extremadury: „V súlade s ... kráľovským dekrétom 944/2005 ..., ktorým sa schvaľuje národný technický plán pre terestriálne digitálne televízne vysielanie definujúci miestnu iniciatívu v súvislosti s rozšírením pokrytia DTT...“

41

plán Avanza

(42)  Verejná súťaž na dodávku zariadenia z 30. júla 2008 zverejnená autonómnym spoločenstvom La Rioja a verejná súťaž na rozšírenie SE/CTTI/06/08 z 27. júla 2008 zverejnená autonómnym spoločenstvom Katalánsko.

42

(43)  Pozri napríklad uznesenie orgánov autonómneho spoločenstva Kastília-León: RESOLUCIÓN de 24 de septiembre de 2012, de la Dirección General de Telecomunicaciones, por la que se anuncia la licitación del servicio: Contrato de servicios para la conservación y renovación tecnológica de las infraestructuras de televisión digital de la Junta de Castilla y León. Expte.: Serv 05-4/12; BOCYL 10 Octubre 2012.

43

(44)  Rozhodnutie Komisie N622/2003 Digitalisierungsfonds Rakúsko, C 25/2004 DVB-T Berlín Brandenbursko (odôvodnenie 62), C 34/2006 DVB-T Severné Porýnie-Vestfálsko (odôvodnenie 83), C 52/2005 Mediaset (odôvodnenie 96).

44

(45)  Vec T-196/04 Ryanair Ltd./Európska komisia, Zb. 2007, s. II-2379, bod 88, vec C-82/01P Aéroports de Paris/Komisia, Zb. 2002, s. I-9297, body 107 – 109 a 121 – 125.

45

Ryanair Ltd

Európska komisia

Aéroports de Paris

Komisia

(46)  Pozri spoločné veci T-443/08 a T-455/08, Freistaat Sachsen a Spolková krajina Sasko-Anhaltsko (T-443/08) a Mitteldeutsche Flughafen AG a Flughafen Leipzig-Halle GmbH (T-455/08)/Európska komisia, Zb. 2011, s. II-01311, bod 115, v ktorých súd vyhlásil: „Skutočnosť, že činnosť nie je zabezpečená súkromným subjektom alebo nie je zisková, nie je relevantným kritériom v rámci jej kvalifikácie ako hospodárskej činnosti [...].“

46

Freistaat Sachsen a Spolková krajina Sasko-Anhaltsko

Mitteldeutsche Flughafen AG a Flughafen Leipzig-Halle GmbH

Európska komisia

(47)  Oznámenie Komisie o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci Európskej únie na náhrady za služby všeobecného hospodárskeho záujmu, Ú. v. EÚ C 8, 11.1.2012, s. 4.

47

(48)  Vec C-364/92, SAT/Eurocontrol, Zb. 1994, s. I-43, body 19 – 30, vec C-113/07 P, Selex, Zb. 2009, s. I-2207.

48

SAT/Eurocontrol

Selex

(49)  Vec C-343/95, Calì & Figli, Zb. 1997, s. I-1547, bod 22.

49

Calì & Figli

(50)  Vec T-155/04 Selex, Zb. 2006, s. II-4797, body 73 – 82, potvrdené vecou C-113/07, Selex Zb. 2009, s. I-2307.

50

Selex

Selex

(51)  Ako sa uvádza v časti 2.1.3, verejní vysielatelia majú povinnosť pokryť 98 % obyvateľstva, takže oblasť II museli pokryť vlastnými prostriedkami. Celoštátne verejnoprávne televízne kanály RTVE a regionálne verejnoprávne kanály sa navyše vysielajú prostredníctvom inej siete. Kým súkromní vysielatelia využívajú signál jednofrekvenčnej siete, verejnoprávni vysielatelia používajú sieť Red Global Española. V dôsledku týchto rozdielov si terestriálne zariadenia vyžadujú odlišné vybavenie pre každú z týchto dvoch sietí.

51

(52)  Napríklad organizácie Aragón Telecom, Gestión de Infraestructuras Públicas de Telecomunicaciones del Principado de Asturias, S. A., Multimedia de les Illes Balears S.A., Instituto Tecnológico de Canarias, Sociedad Regional de Cantabria I+D+I (IDICAN), RETEGAL a Itelazpi sú verejné spoločnosti, ktoré boli poverené rozšírením. Na tieto účely uskutočnili verejné súťaže na dodávku zariadenia potrebného na digitalizáciu vysielačov. Organizácie Fundación Centro Tecnológico en Logística Integral de Cantabria, Centre de Telecomunicacions i Tecnologies de la Informació in Catalunya a Agencia de Informatica y Comunicaciones de la Comunidad de Madrid mali na starosti usporiadanie verejných súťaží na rozšírenie pokrytia DTT. Rozšírenie vykonali úspešní uchádzači. Organizácia OPNATEL v Navarre mala na starosti uskutočnenie rozšírenia, pričom potrebné zariadenie získala bez verejných súťaží.

52

(53)  Napríklad Andalúzia, Kastília-León, Extremadura, Murcia, La Rioja a Valencia.

53

(54)  Ako je uvedené v odôvodnení 33, v prípade verejných súťaží na rozšírenie pokrytia bola víťazná spoločnosť poverená úlohou poskytnúť – a v mnohých prípadoch vybudovať – funkčnú sieť DTT. Úlohy, ktoré bolo potrebné na tieto účely vykonať, zahŕňali návrh a technické vyhotovenie siete, prenos signálu, inštaláciu siete a dodávku potrebného zariadenia. V prípade už existujúcich sietí sa navyše uskutočnili verejné súťaže na dodávku zariadenia. Víťazi týchto súťaží mali siete zmodernizovať s použitím potrebného zariadenia, teda dodať, nainštalovať a aktivovať zariadenie.

54

(55)  Spoločnosti Abertis a Retevisión napríklad vyhrali verejné súťaže, ktoré neboli z hľadiska technológií neutrálne, na rozšírenie pokrytia v autonómnych spoločenstvách Extremadura a Kastília-León v celkovej sume [...] milióna EUR.

55

(56)  Andalúzia, Kanárske ostrovy, Extremadura, Murcia.

56

(57)  Ako sa uvádza v odôvodnení 21, spoločnosť Abertis dominuje trhu v oblasti prenosu voľne dostupných televíznych signálov pomocou terestriálnej platformy v oblasti I a prostredníctvom svojej dcérskej spoločnosti Hispasat aj v oblasti III. Rozšírením dosahu digitálneho terestriálneho televízneho vysielania do oblasti II ostáva poskytovanie celoštátnych voľne dostupných televíznych signálov pod kontrolou spoločnosti Abertis. Vstup spoločnosti Astra do oblasti II by v budúcnosti mohol vytvoriť väčšiu hospodársku súťaž platforiem aj v oblastiach I a III. Množstvo analogických štúdií preukazuje výhody vstupu satelitného prevádzkovateľa na televízny trh v USA z hľadiska zníženia cien a zvýšenia kvality služieb. Pred vstupom satelitného prevádzkovateľa mali firmy poskytujúce káblové vysielanie v miestnych geografických oblastiach monopolné postavenie. Pozri napríklad článok Chenghuan Sean Chu, The effect of satellite entry on cable television prices and product quality, RAND Journal of Economics, zv. 41, č. 4, zima 2010, s. 730 – 764.

57

The effect of satellite entry on cable television prices and product quality

(58)  To je prípad spoločnosti Retevisión, ktorú celú vlastní spoločnosť Abertis a ktorá vyhrala neneutrálne verejné súťaže na rozšírenie v Madride a Katalánsku v celkovej sume [...] milióna EUR.

58

(59)  C52/05 – Digitálne dekodéry v Taliansku, Ú. v. EÚ C 118, 19.5.2006, s. 10 a Ú. v. EÚ L 147, 8.6.2007, s. 1.

59

(60)  Niekoľko príkladov spoločností, ktoré vyhrali verejné súťaže: spoločnosť Tredess je výrobca digitálnych prenosových zariadení patriaci do skupiny Televes, ktorá vyrába aj digitálne satelitné televízne prijímače, antény, paraboly (pozri: http://www.tredess.com a http://www.televes.es). Ďalšie podobné spoločnosti: Mier (http://www.mier.es), Elecnor (http://www.elecnor.es/es.negocios.infraestructuras/telecomunicaciones), Itelsis, BTESA, Axion, Retegal, Itelazpi, Telecom CLM.

60

(61)  Vo verejných súťažiach v oblasti II týkajúcich sa rozšírenia pokrytia sa často žiadajú riešenia „na kľúč“, ktoré zahŕňajú integráciu, inštaláciu a dodávku viacerých komponentov zariadenia (paraboly, antény, vysielača, satelitného prijímača). Súčasťou poskytnutého riešenia bol vo väčšine prípadov satelitný prijímač na prijímanie digitálneho signálu, ktorý už prostredníctvom satelitu distribuujú vysielatelia.

61

(62)  Ako sa uvádza v Protokole o systéme verejnoprávneho vysielania členských štátov pripojenom k Amsterdamskej zmluve.

62

(63)  Okrem iného ide o tieto akty: zákon 31/1987 z 18. decembra o regulácii telekomunikácií (Ley 31/1987, de 18 diciembre, de Ordenación de las Telecomunicaciones), kráľovský dekrét 529/2002 zo 14. júna, ktorým sa reguluje poskytovanie kľúčovej služby týkajúcej sa podpornej siete pre služby televízneho vysielania počas štrajku (Decreto Ley 529/2002, de 14 de julio, por el que se garantiza la prestación del servicio esencial relativo a la red soporte de los servicios de difusión de televisión en situación de huelga), rozhodnutia najvyššieho súdu (odvolací súd, 3. oddelenie) z 23. júla 2009 (JUR 2009\381376), odôvodnenie dva a z 18. decembra 2009 (RJ 2010\2313), odôvodnenie tri: „Je nespochybniteľné, že je vo verejnom záujme zabezpečiť rozšírenie a univerzálne pokrytie štátnych televíznych kanálov vo vzdialených a izolovaných oblastiach krajiny (aby boli v tomto ohľade rovnocenné s oblasťami, ktoré nemajú tieto charakteristiky), ktorých sa netýka povinnosť prevádzkovateľov televíznych služieb.“

63

(64)  Zákon 11/1998 z 24. apríla o telekomunikáciách (Ley 11/1998, de 24 de abril, General de Telecomunicaciones).

64

(65)  Patria sem služby súvisiace s verejnou obranou a civilnou ochranou, ako aj s prevádzkou telefónnej siete.

65

(66)  Zákon 32/2003 z 3. novembra o telekomunikáciách (Ley 32/2003, de 3 de noviembre, General de Telecomunicaciones).

66

(67)  V článku 2 ods. 1 zákona sa uvádza: „Telekomunikačné služby sú služby všeobecného záujmu, ktoré sa poskytujú podľa pravidiel voľnej hospodárskej súťaže.“

67

(68)  Príloha II zákona 32/2003 obsahuje presné a technologicky neutrálne vymedzenia telekomunikácie a elektronickej komunikačnej siete. „Telekomunikácia: akýkoľvek prenos, vysielanie alebo prijímanie znakov, signálov, písma, obrazu a zvuku alebo informácií akéhokoľvek charakteru prostredníctvom káblov, rádiotechniky, optických metód alebo iných elektromagnetických systémov.“„Elektronická komunikačná sieť znamená prenosové systémy a, kde sa to hodí, zariadenia na prepájanie alebo smerovanie a iné prostriedky, ktoré umožňujú prenos signálov po drôte, rádiovými, optickými alebo inými elektromagnetickými prostriedkami vrátane satelitných sietí, pevných (s prepájaním okruhov a prepájaním paketov vrátane internetu) a mobilných terestriálnych sietí, elektrických káblových systémov do tej miery, pokiaľ sa používajú na účely prenosu signálov, sietí používaných na rozhlasové a televízne vysielanie a káblových televíznych sietí bez ohľadu na typ prenášanej informácie.“

68

(69)  Odôvodnenia 6 a 7 a piata doložka dohovorov.

69

(70)  Komisia nemá túto štúdiu k dispozícii.

70

(71)  Spoločnosť Hispasat poskytuje tieto služby na podporu siete DTT v oblasti II.

71

(72)  Napríklad Francúzsko.

72

(73)  Napríklad Antena 3, Cuatro, Telecinco, La Sexta, La Siete, Teledeporte, TVE, La2, Canal 24 horas.

73

(74)  Analýza televízneho trhu, ktorú Španielsko predložilo v rámci oznámenia o opatrení: Náhrada škôd vyplývajúcich z uvoľnenia digitálnej dividendy, SA.32619 (2011/N).

74

(75)  T-55/99, Confederación Española de Transporte de Mercancías (CETM)/Komisia Európskych spoločenstiev, Zb. 2000, s. II-3207.

75

Confederación Española de Transporte de Mercancías

Komisia Európskych spoločenstiev

(76)  KOM(2002) 263 v konečnom znení, eEurópa 2005: Informačná spoločnosť pre všetkých, KOM(2003) 541 v konečnom znení, oznámenie Komisie o prechode z analógového na digitálne vysielanie (digitálny prechod a odpojenie analógového prenosu) a KOM(2005) 204 v konečnom znení, oznámenie Komisie o urýchlení prechodu z analógového terestriálneho vysielania na digitálne.

76

eEurópa 2005: Informačná spoločnosť pre všetkých

oznámenie Komisie o prechode z analógového na digitálne vysielanie (digitálny prechod a odpojenie analógového prenosu)

oznámenie Komisie o urýchlení prechodu z analógového terestriálneho vysielania na digitálne

(77)  Pozri dokument Menšia a lepšie zacielená štátna pomoc: orientačný plán reformy štátnej pomoci na roky 2005 – 2009, KOM(2005) 107 v konečnom znení.

77

Menšia a lepšie zacielená štátna pomoc: orientačný plán reformy štátnej pomoci na roky 2005 – 2009

(78)  Pozri, okrem iných rozhodnutí, N622/03 Digitalisierungsfonds – Rakúsko (Ú. v. EÚ C 228, 17.9.2005, s. 12); C25/04 Zavedenie digitálnej terestriálnej televízie (DVB-T) v Berlíne-Brandenbursku – Nemecko (Ú. v. EÚ L 200, 22.7.2006, s. 14); C24/04 Digitálna terestriálna televízia vo Švédsku (Ú. v. EÚ L 112, 30.4.2007, s. 77); C52/05 Digitálne dekodéry v Taliansku (Ú. v. EÚ L 147, 8.6.2007, s. 1); N270/06 Dotácie na digitálne dekodéry s API – Taliansko (Ú. v. EÚ C 80, 13.4.2007, s. 3); N107/07 Dotácie pre IdTV – Taliansko (Ú. v. EÚ C 246, 20.10.2007, s. 2); C34/06 Zavedenie digitálneho terestriálneho televízneho vysielania (DVB-T) v Severnom Porýní-Vestfálsku (Ú. v. EÚ L 236, 3.9.2008, s. 10); SA.28685 Captación de Televisión Digital en Cantabria – Španielsko (Ú. v. EÚ C 119, 24.4.2012, s. 1).

78

(79)  Pozri odôvodnenie 132 rozhodnutia Komisie C25/04, Zavedenie digitálnej terestriálnej televízie (DVB-T) v Berlíne-Brandenbursku – Nemecko (Ú. v. EÚ L 200, 22.7.2006, s. 14).

79

(80)  KOM(2002) 263 v konečnom znení, „eEurópa 2005: Informačná spoločnosť pre všetkých“.

80

(81)  KOM(2003) 541 v konečnom znení, „oznámenie Komisie o prechode z analógového na digitálne vysielanie (digitalizácia a ukončenie analógového vysielania)“ a KOM(2005) 204 v konečnom znení, „oznámenie Komisie o urýchlení prechodu z analógového terestriálneho vysielania na digitálne“.

81

(82)  KOM(2005) 229 v konečnom znení, 1. júna 2005.

82

(83)  Pozri poznámku pod čiarou č. 77.

83

(84)  Veci T-8/06 – FAB Fernsehen aus Berlin GmbH/Komisia, rozsudok zo 6. októbra 2009, Zb. 2009, s. II-00196, C-544/09P – Nemecko/Komisia, rozsudok z 15. septembra 2011, zatiaľ neuverejnené, T-177/07, Mediaset SpA/Komisia, rozsudok z 15. júna 2010, Zb. 2010, s. II-02341 a C-403/10 P – Mediaset SpA/Komisia, rozsudok z 28. júla 2011.

84

Fernsehen aus Berlin GmbH/Komisia

Nemecko/Komisia

Mediaset SpA/Komisia

Mediaset SpA/Komisia

(85)  Pozri poznámku pod čiarou č. 12.

85

(86)  Taká štúdia odôvodnila voľbu konkrétnej technológie v prípade širokopásmovej technológie. Pozri rozhodnutie Komisie N222/06 – Pomoc na preklenutie digitálnej priepasti na Sardínii (Ú. v. EÚ C 68, 24.3.2007, s. 6).

86

Pomoc na preklenutie digitálnej priepasti na Sardínii

(87)  Spojené kráľovstvo vybralo na účely poskytovania miestneho televízneho vysielania technológiu DTT na základe štúdie ex ante, ktorú vypracoval regulačný orgán OFCOM, a konzultácií ex ante s aktérmi na trhu. Komisia preto netrvala na uskutočnení technologicky neutrálnej verejnej súťaže. SA.33980 (2012/N) – Miestne televízne vysielanie v Spojenom kráľovstve, http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/244689/244689_1425664_116_2.pdf.

87

ex ante

ex ante

Miestne televízne vysielanie v Spojenom kráľovstve

(88)  Hoci v pôvodnej technologicky neutrálnej verejnej súťaži v Kantábrii tri konzorciá predložili ponuku postavenú na satelitnom riešení (Castilla-La-Mancha Telecom, Telefónica a Astra), žiadna z týchto spoločností – ani žiadny iný prevádzkovateľ platformy inej ako DTT – sa znova nezúčastnila na žiadnej ďalšej verejnej súťaži.

88

(89)  Spoločnosť Hispasat, ktorú spoločne vlastnia spoločnosť Abertis a španielska vláda, poskytuje služby niektorým autonómnym spoločenstvám v častiach oblasti II. Na Kanárskych ostrovoch napríklad 16 dedín v oblasti II prijíma voľne dostupné televízne vysielanie prostredníctvom satelitu. To isté platí pre približne 9 000 ľudí v Kastílii-Leóne. Keďže spoločnosť Abertis má na starosti kontrolu satelitných prijímačov na všetkých terestriálnych zariadeniach a iným satelitným prevádzkovateľom neumožňuje pripojiť sa k týmto prijímačom, lenspoločnosť Hispasat môže ponúknuť tieto služby prenosu DTT na poskytovanie signálu terestriálnym vežiam.

89

(90)  Napr. vo Francúzsku, Spojenom kráľovstve, Taliansku, na Slovensku.

90

(91)  Potvrdil to aj rozsudok vnútroštátneho súdu. Pozri poznámku pod čiarou na s. 7.

91

(92)  Pozri poznámku pod čiarou 13.

92

(93)  http://stakeholders.ofcom.org.uk/consultations/second-coexistence-consultation/.

93

(94)  Podľa odhadu spoločnosti Astra v súčasnosti vysiela celkovo len 415 miestnych kanálov.

94

(95)  Satelitný signál možno vysielať na celom území Španielska. V prípade terestriálnej platformy si však geografické rozšírenie vyžaduje inštaláciu nových opakovačov a/alebo prenosových veží.

95

(96)  Veci T-195/01 a T-207/01, Gibraltár, Zb. 2002, s. II-2309, body 109 – 111.

96

(97)  S výnimkou Murcie, ktorá opatrenie oznámila po jeho realizácii.

97

(98)  Vec C-70/72 Komisia/Nemecko, Zb. 1973, s. 00813, bod 13.

98

Komisia/Nemecko

(99)  Spojené veci C-278/92, C-279/92 a C-280/92 Španielsko/Komisia, Zb. 1994, s. I-4103, bod 75.

99

Španielsko/Komisia

(100)  Vec C-75/97 Belgicko/Komisia, Zb. 1999, s. I-3705, body 64 – 65.

100

Belgicko/Komisia

(101)  Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1.

101

(102)  Dodávka, inštalácia a aktivácia zariadenia potrebného na poskytovanie služby prenosu a vysielania DTT pre šesť celoštátnych multiplexov (štátna globálna sieť, jednofrekvenčná sieť) a jedného multiplexu autonómneho spoločenstva v oblastiach Extremadury v rámci fázy II národného plánu prechodu na DTT. Vec SU-28/2009.

102

(103)  Dodávka, inštalácia a aktivácia zariadenia potrebného na poskytovanie služby prenosu a vysielania DTT pre šesť celoštátnych multiplexov [Red Global Estatal (štátna globálna sieť), Red de Frecuencia Unica (jednofrekvenčná sieť)] a jedného multiplexu autonómneho spoločenstva (ďalej len RGE, SFN a AUT) v oblastiach v rámci fázy II národného plánu prechodu na DTT. Verejná súťaž sa týkala týchto činností: a) návrhu technických vysielacích a distribučných sietí, ktoré budú podporovať túto službu, b) naplánovania dodávky potrebného zariadenia pre navrhovanú sieť, c) sfunkčnenia siete vrátane inštalácie a aktivácie potrebného zariadenia a infraštruktúry. Táto dodávka sa bude realizovať „na kľúč“.

103

(104)  Strana 2 odsek 5 – „Hlavným sledovaným cieľom je rozšíriť pokrytie digitálnym terestriálnym televíznym vysielaním (DTT) na všetkých občanov v okresoch patriacich do fázy II pre oblasť Extremadura a zabezpečiť percento pokrytia čo najbližšie 100 %. Nie sú uvedené žiadne obmedzenia v súvislosti s architektúrou siete či použitými technológiami za predpokladu splnenia minimálnych stanovených požiadaviek“.

104

Strana 10 odsek 7 – „Ponuky uchádzačov musia obsahovať architektúru navrhovanej distribučnej siete, ktorá musí zodpovedať vysielacej sieti. Pre každý multiplex sa hľadá najlepšie riešenie pre túto službu, ktoré vždy podlieha kritériám hospodárskej a technologickej optimalizácie“.

(105)  Ďalšie verejné súťaže, ktoré podľa Komisie patria do rovnakej kategórie, sú verejná súťaž 2009/000127, ktorú uskutočnila Junta de Andalucía, a verejná súťaž S-004/10/10, ktorú uskutočnila Junta de Extremadura.

105

(106)  Technické špecifikácie v rámci zmluvy na „Vypracovanie projektov, dodávku, inštaláciu a aktiváciu potrebnej infraštruktúry a komunikácií na rozšírenie pokrytia signálom digitálneho terestriálneho televízneho vysielania (DTT) v autonómnom spoločenstve Madrid.“ Zmluva sa má uzatvoriť v rámci bežného zjednodušeného postupu na základe viacerých kritérií. Vec ECON/000572/2008.

106

(107)  Strana 3 odsek 3 – „[...] dodávka, inštalácia a aktivácia potrebnej infraštruktúry a komunikácií na rozšírenie pokrytia signálom digitálneho terestriálneho televízneho vysielania (DTT) v autonómnom spoločenstve Madrid vrátane všetkých činností týkajúcich sa realizovania súvisiacich technických projektov, meraní, údržby, prevádzky a riadenia inštalácií tvoriacich službu pre zavádzanú infraštruktúru a vrátane potrebných opatrení na šírenie inštitucionálnych informácií na propagáciu digitálneho terestriálneho televízneho vysielania.“

107

Strana 9 odsek 8 – „Na základe časového harmonogramu odpojenia a dostupných rozpočtových prostriedkov sa špecifikuje vysielacia sieť, ktorá bude poskytovať pokrytie digitálnym terestriálnym televíznym vysielaním.“

(108)  Strana 4 odseky 2 a 8 – „Hlavným sledovaným cieľom prostredníctvom realizovania činností uvedených ďalej je rozšíriť pokrytie digitálnym terestriálnym televíznym vysielaním (DTT) na všetkých občanov v autonómnom spoločenstve Madrid a zabezpečiť percento pokrytia čo najbližšie 100 %. Na zlepšenie prijímania DTT v oblastiach, ktoré sa majú pokryť, sa odporúča, aby vysielacie centrá stáli na miestach, ktoré zodpovedajú orientácii jestvujúcich satelitných parabol v budovách, aby občania nemuseli inštalovať nové paraboly či meniť orientáciu jestvujúcich parabol. Uchádzači teda musia uviesť, ako si v rámci navrhovaného riešenia poradia s týmto problémom.“ Strana 12 odsek 4 – „Mikrovysielač bude zodpovedať týmto špecifikáciám ...“.

108

(109)  Medzi ďalšie verejné súťaže, ktoré Komisia identifikovala ako patriace do rovnakej kategórie, patria okrem iného dve verejné súťaže usporiadané podnikom Provilsa v marci 2009, ktoré vyhrali spoločnosti Retevisión SA a Telvent Energía S. A., verejná súťaž SE/CTTI/06/08, ktorú usporiadal podnik CTTI a vyhrala spoločnosť Abertis S. A., verejná súťaž Contratación del suministro de la fase II y III para la extensión de la TDT en Aragón, ktorú v júni 2009 usporiadal podnik Aragón Telecom a vyhrala spoločnosť Abertis.

109

(110)  Ú. v. ES L 142, 14.5.1998, s. 1.

110

(111)  Ú. v. EÚ L 140, 30.4.2004, s. 1.

111

---

PRÍLOHA

Verejné výdavky v oblasti II na rozvoj DTT podľa španielskych regiónov (autonómnych spoločenstiev, okrem Kastílie-La Manche)

| ROZPOČET (v EUR) |
| --- |
| Región (autonómne spoločenstvo) | Priame dotácie ministerstva MITyC (1) | Zvýhodnené úvery ministerstva MITyC (1) | Regionálne prostriedky (1) | Miestne prostriedky (1) | Stále náklady (2009 – 2011) (1) | Celkové prostriedky | Celková suma uskutočnených verejných súťaží (2) | Celková suma verejných prostriedkov (3) |
| ANDALÚZIA | 4 668 500,00 | 1 220 690,00 | 8 712 873,00 | 491 203,00 | 2 250 479,00 | 15 093 266,00 | 3 678 242,17 | 15 093 266,00 |
| ARAGÓNSKO | 5 900 000,00 | 8 700 000,00 | 5 400 000,00 | – | 5 000 000,00 | 20 000 000,00 | 16 281 754,30 | 20 000 000,00 |
| ASTÚRIA | – | 13 430 787,00 | 353 535,00 | – | 2 129 698,00 | 13 784 322,00 | 13 784 322,00 | 13 784 322,00 |
| BALEÁRY | – | – | 913 034,00 | – | 763 034,00 | 913 034,00 | 3 294 429,02 | 3 294 429,02 |
| KANÁRSKE OSTROVY | 2 905 766,26 | 1 130 595,85 | 1 792 402,57 | – | – | 5 828 764,68 | 5 284 331,67 | 5 828 764,68 |
| KANTÁBRIA | 3 229 500,00 | 3 851 949,80 | 622 449,00 | – | 860 850,00 | 7 703 898,80 | 6 355 613,68 | 7 703 898,80 |
| KASTÍLIA-LEÓN | 13 830 850,00 | 20 316 585,73 | 10 324 906,71 | – | 6 716 000,00 | 37 756 342,44 | 37 756 342,44 | 37 756 342,44 |
| KATALÁNSKO | 13 838 368,00 | 26 024 223,00 | ŽIADNE ÚDAJE | ŽIADNE ÚDAJE | – | 39 862 591,00 | 52 316 794,34 | 52 316 794,34 |
| CEUTA | 54 000,00 | 91 786,17 | 10 000,00 | – | ŽIADNE ÚDAJE | 155 786,17 | 50 000,00 | 155 786,17 |
| EXTREMADURA | 2 238 250,00 | 7 800 000,00 | 18 718,00 | – | – | 10 056 968,00 | 9 549 379,74 | 10 056 968,00 |
| GALÍCIA | 6 083 300,00 | 5 000 000,00 | 6 003 336,00 | – | 873 000,00 | 17 086 636,00 | 12 644 112,98 | 17 086 636,00 |
| MADRID | 554 200,00 | – | 3 068 444,00 | – | – | 3 622 644,00 | 3 622 744,00 | 3 622 644,00 |
| MELILA | 254 000,00 | ŽIADNE ÚDAJE | 2 000,00 | ŽIADNE ÚDAJE | ŽIADNE ÚDAJE | 256 000,00 | – | 256 000,00 |
| MURCIA | 135 750,00 | – | 2 478 700,00 | 40 188,00 | 212 371,00 | 2 654 638,00 | 2 788 407,32 | 2 788 407,32 |
| NAVARRA | 316 850,00 | – | 6 675 028,00 | – | 4 256 508,39 | 6 991 878,00 | 6 991 878,00 | 6 991 878,00 |
| LA RIOJA | 1 229 350,00 | 3 000 000,00 | 3 737 425,00 | – | 944 000,00 | 7 966 775,00 | 5 766 775,00 | 7 966 775,00 |
| BASKICKO | 2 487 800,00 | – | 9 802 703,00 | 2 425 000,00 | 1 508 308,00 | 14 715 503,00 | 179 000,00 | 14 715 503,00 |
| VALENCIA | 1 822 250,00 | 13 384 248,94 | 818 280,30 | 586 234,17 | 679 500,00 | 16 611 013,41 | 15 412 499,00 | 16 611 013,41 |

ROZPOČET (v EUR)

Región (autonómne spoločenstvo)

Priame dotácie ministerstva MITyC (1)

Zvýhodnené úvery ministerstva MITyC (1)

Regionálne prostriedky (1)

Miestne prostriedky (1)

Stále náklady (2009 – 2011) (1)

Celkové prostriedky

Celková suma uskutočnených verejných súťaží (2)

Celková suma verejných prostriedkov (3)

ANDALÚZIA

4 668 500,00

1 220 690,00

8 712 873,00

491 203,00

2 250 479,00

15 093 266,00

3 678 242,17

15 093 266,00

ARAGÓNSKO

5 900 000,00

8 700 000,00

5 400 000,00

–

5 000 000,00

20 000 000,00

16 281 754,30

20 000 000,00

ASTÚRIA

–

13 430 787,00

353 535,00

–

2 129 698,00

13 784 322,00

13 784 322,00

13 784 322,00

BALEÁRY

–

–

913 034,00

–

763 034,00

913 034,00

3 294 429,02

3 294 429,02

KANÁRSKE OSTROVY

2 905 766,26

1 130 595,85

1 792 402,57

–

–

5 828 764,68

5 284 331,67

5 828 764,68

KANTÁBRIA

3 229 500,00

3 851 949,80

622 449,00

–

860 850,00

7 703 898,80

6 355 613,68

7 703 898,80

KASTÍLIA-LEÓN

13 830 850,00

20 316 585,73

10 324 906,71

–

6 716 000,00

37 756 342,44

37 756 342,44

37 756 342,44

KATALÁNSKO

13 838 368,00

26 024 223,00

ŽIADNE ÚDAJE

ŽIADNE ÚDAJE

–

39 862 591,00

52 316 794,34

52 316 794,34

CEUTA

54 000,00

91 786,17

10 000,00

–

ŽIADNE ÚDAJE

155 786,17

50 000,00

155 786,17

EXTREMADURA

2 238 250,00

7 800 000,00

18 718,00

–

–

10 056 968,00

9 549 379,74

10 056 968,00

GALÍCIA

6 083 300,00

5 000 000,00

6 003 336,00

–

873 000,00

17 086 636,00

12 644 112,98

17 086 636,00

MADRID

554 200,00

–

3 068 444,00

–

–

3 622 644,00

3 622 744,00

3 622 644,00

MELILA

254 000,00

ŽIADNE ÚDAJE

2 000,00

ŽIADNE ÚDAJE

ŽIADNE ÚDAJE

256 000,00

–

256 000,00

MURCIA

135 750,00

–

2 478 700,00

40 188,00

212 371,00

2 654 638,00

2 788 407,32

2 788 407,32

NAVARRA

316 850,00

–

6 675 028,00

–

4 256 508,39

6 991 878,00

6 991 878,00

6 991 878,00

LA RIOJA

1 229 350,00

3 000 000,00

3 737 425,00

–

944 000,00

7 966 775,00

5 766 775,00

7 966 775,00

BASKICKO

2 487 800,00

–

9 802 703,00

2 425 000,00

1 508 308,00

14 715 503,00

179 000,00

14 715 503,00

VALENCIA

1 822 250,00

13 384 248,94

818 280,30

586 234,17

679 500,00

16 611 013,41

15 412 499,00

16 611 013,41

Informácie o sumách prijatej pomoci, ktoré sa majú vrátiť a ktoré už boli vrátené

| Totožnosť príjemcu | Celková suma pomoci prijatej v rámci schémy (4) | Celková suma pomoci, ktorá sa má vrátiť (4)

  (istina) | Celková suma, ktorá už bola splatená (4) |
| --- | --- | --- | --- |
| Istina | Úrok z vymáhanej sumy |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

Totožnosť príjemcu

Celková suma pomoci prijatej v rámci schémy (4)

Celková suma pomoci, ktorá sa má vrátiť (4)

(istina)

Celková suma, ktorá už bola splatená (4)

Istina

Úrok z vymáhanej sumy

---

(1)  Sumy, ktoré španielske štátne a regionálne orgány uviedli počas zisťovania.

(2)  Výška finančných prostriedkov prevedených podnikom, ktoré uspeli vo verejných súťažiach oznámených Komisii.

(3)  Presnú výšku štátnej pomoci je možné určiť iba v prípade údajov zo štyroch regiónov (vyznačených zelenou farbou), keďže sa u nich zhoduje i) oznámená výška finančných prostriedkov poskytnutých orgánmi a ii) celková výška finančných prostriedkov, ktoré boli prevedené na základe verejných súťaží oznámených Komisii. Vzhľadom na to, že je problematické získať presné údaje týkajúce sa ostatných regiónov, za výšku štátnej pomoci, ktorá bola v danom regióne poskytnutá, sa považuje vyššia z týchto dvoch oznámených súm: i) celkovej výšky finančných prostriedkov poskytnutých orgánmi alebo ii) celkovej výšky finančných prostriedkov prevedených na základe verejných súťaží oznámených Komisii.

(4)  V miliónoch v národnej mene.

---

AKTY PRIJATÉ ORGÁNMI ZRIADENÝMI MEDZINÁRODNÝMI DOHODAMI

| 23.7.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 217/88 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 217/88

---

ROZHODNUTIE č. 2 SPOLOČNÉHO VÝBORU REGIONÁLNEHO DOHOVORU O PANEURO-STREDOMORSKÝCH PREFERENČNÝCH PRAVIDLÁCH PÔVODU

z 21. mája 2014,

pokiaľ ide o žiadosť Moldavskej republiky stať sa zmluvnou stranou regionálneho dohovoru o paneuro-stredomorských preferenčných pravidlách pôvodu

(2014/490/EÚ)

SPOLOČNÝ VÝBOR,

so zreteľom na regionálny dohovor o paneuro-stredomorských preferenčných pravidlách pôvodu (1),

keďže:

| (1) | V článku 5 ods. 1 regionálneho dohovoru o paneuro-stredomorských preferenčných pravidlách pôvodu (ďalej len „dohovor“) sa stanovuje, že tretia strana sa môže stať zmluvnou stranou tohto dohovoru za predpokladu, že kandidátska krajina alebo územie má minimálne s jednou zo zmluvných strán uzavretú platnú dohodu o voľnom obchode, v ktorej sú ustanovené preferenčné pravidlá pôvodu. |
| --- | --- |

(1)

V článku 5 ods. 1 regionálneho dohovoru o paneuro-stredomorských preferenčných pravidlách pôvodu (ďalej len „dohovor“) sa stanovuje, že tretia strana sa môže stať zmluvnou stranou tohto dohovoru za predpokladu, že kandidátska krajina alebo územie má minimálne s jednou zo zmluvných strán uzavretú platnú dohodu o voľnom obchode, v ktorej sú ustanovené preferenčné pravidlá pôvodu.

| (2) | Moldavská republika 17. júla 2013 predložila depozitárovi dohovoru písomnú žiadosť o pristúpenie k dohovoru. |
| --- | --- |

(2)

Moldavská republika 17. júla 2013 predložila depozitárovi dohovoru písomnú žiadosť o pristúpenie k dohovoru.

| (3) | Moldavská republika je členom Stredoeurópskej dohody o voľnom obchode medzi Albánskom, Bosnou a Hercegovinou, bývalou Juhoslovanskou republikou Macedónsko, Moldavskou republikou, Čiernou Horou, Srbskom a Kosovom (2). Na základe toho má Moldavská republika uzavretú platnú dohodu o voľnom obchode so šiestimi zmluvnými stranami dohovoru a spĺňa podmienku stanovenú v článku 5 ods. 1 dohovoru, aby sa stala zmluvnou stranou. |
| --- | --- |

(3)

Moldavská republika je členom Stredoeurópskej dohody o voľnom obchode medzi Albánskom, Bosnou a Hercegovinou, bývalou Juhoslovanskou republikou Macedónsko, Moldavskou republikou, Čiernou Horou, Srbskom a Kosovom (2). Na základe toho má Moldavská republika uzavretú platnú dohodu o voľnom obchode so šiestimi zmluvnými stranami dohovoru a spĺňa podmienku stanovenú v článku 5 ods. 1 dohovoru, aby sa stala zmluvnou stranou.

| (4) | V článku 4 ods. 3 písm. b) dohovoru sa stanovuje, že spoločný výbor prijíma rozhodnutím prizvania adresované tretím stranám pristúpiť k dohovoru. |
| --- | --- |

(4)

V článku 4 ods. 3 písm. b) dohovoru sa stanovuje, že spoločný výbor prijíma rozhodnutím prizvania adresované tretím stranám pristúpiť k dohovoru.

| (5) | Švajčiarska konfederácia a Lichtenštajnské kniežatstvo informovali sekretariát spoločného výboru, že neboli schopní pred zasadnutím 21. mája dokončiť svoje vnútorné postupy a že v súlade s článkom 4 ods. 4 dohovoru ich prijatie rozhodnutia na uvedenom zasadnutí podlieha dokončeniu týchto postupov, |
| --- | --- |

(5)

Švajčiarska konfederácia a Lichtenštajnské kniežatstvo informovali sekretariát spoločného výboru, že neboli schopní pred zasadnutím 21. mája dokončiť svoje vnútorné postupy a že v súlade s článkom 4 ods. 4 dohovoru ich prijatie rozhodnutia na uvedenom zasadnutí podlieha dokončeniu týchto postupov,

PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Moldavská republika sa prizýva, aby pristúpila k regionálnemu dohovoru o paneuro-stredomorských preferenčných pravidlách pôvodu.

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť 1. septembra 2014.

V Bruseli 21. mája 2014

Za spoločný výbor

predseda

P.-J. LARRIEU

---

(1)  Ú. v. EÚ L 54, 26.2.2013, s. 4.

1

(2)  Týmto označením nie sú dotknuté pozície k štatútu a označenie je v súlade s rezolúciou BR OSN č. 1244(1999) a so stanoviskom Medzinárodného súdneho dvora k vyhláseniu nezávislosti Kosova.

2

---