# Euroopa Liidu C 205/2014

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 205 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 57. köide2. juuli 2014 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 205

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

57. köide2. juuli 2014

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2014/C 205/01 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.7262 – Ageas / Ocidental Seguros / Médis) (
  1
  ) | 1 |
| 2014/C 205/02 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.7244 – China Huaxin Post and Telecommunication Economy Development Center / Alcatel-Lucent Enterprise Business) (
  1
  ) | 2 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2014/C 205/01

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.7262 – Ageas / Ocidental Seguros / Médis) (
  1
  )

1

1

2014/C 205/02

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.7244 – China Huaxin Post and Telecommunication Economy Development Center / Alcatel-Lucent Enterprise Business) (
  1
  )

1

2

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2014/C 205/03 | Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatav intressimäär: 0,15 % 1. juuli 2014 – Euro vahetuskurss | 3 |
| 2014/C 205/04 | Komisjoni rakendusotsus, 30. juuni 2014, 2014. aastaks kavandatud toidu- ja söödaohutuse, loomade tervise, loomade heaolu ja taimetervise valdkonna koolitust käsitleva tööprogrammi rahastamise kohta programmi Parem koolitus ohutuma toidu nimel raames | 4 |
| | Kontrollikoda |
| 2014/C 205/05 | Eriaruanne nr 9/2014 – Kas veinisektorile eraldatavat ELi investeerimis- ja müügiedendustoetust hallatakse hästi ning kas selle mõju ELi veinide konkurentsivõimele on näha? | 9 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2014/C 205/06 | Prantsuse valitsuse teatis seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta (Teadaanne vedelate või gaasiliste süsivesinike uurimise ainuõigusliku tegevusloa ehk nn Boissy loa taotlemise kohta)
   (
  1
  ) | 10 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2014/C 205/03

Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatav intressimäär: 0,15 % 1. juuli 2014 – Euro vahetuskurss

3

2014/C 205/04

Komisjoni rakendusotsus, 30. juuni 2014, 2014. aastaks kavandatud toidu- ja söödaohutuse, loomade tervise, loomade heaolu ja taimetervise valdkonna koolitust käsitleva tööprogrammi rahastamise kohta programmi Parem koolitus ohutuma toidu nimel raames

4

Kontrollikoda

2014/C 205/05

Eriaruanne nr 9/2014 – Kas veinisektorile eraldatavat ELi investeerimis- ja müügiedendustoetust hallatakse hästi ning kas selle mõju ELi veinide konkurentsivõimele on näha?

9

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2014/C 205/06

Prantsuse valitsuse teatis seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta (Teadaanne vedelate või gaasiliste süsivesinike uurimise ainuõigusliku tegevusloa ehk nn Boissy loa taotlemise kohta)
   (
  1
  )

(Teadaanne vedelate või gaasiliste süsivesinike uurimise ainuõigusliku tegevusloa ehk nn Boissy loa taotlemise kohta)

1

10

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2014/C 205/07 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr M.7169 – Weichai Power / Kion Group) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 12 |
| 2014/C 205/08 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.7215 – AMEC / Foster Wheeler) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 13 |
| 2014/C 205/09 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.7290 – Apple/Beats) (
  1
  ) | 14 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2014/C 205/10 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine | 15 |
| 2014/C 205/11 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine | 22 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2014/C 205/07

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr M.7169 – Weichai Power / Kion Group) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

12

2014/C 205/08

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.7215 – AMEC / Foster Wheeler) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

13

2014/C 205/09

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.7290 – Apple/Beats) (
  1
  )

1

14

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2014/C 205/10

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine

15

2014/C 205/11

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

22

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 2.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 205/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 205/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.7262 – Ageas / Ocidental Seguros / Médis)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/C 205/01)

25. juunil 2014 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu, |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu,

| — | elektroonilises vormis EUR-Lexi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32014M7262 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lexi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32014M7262 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 2.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 205/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 205/2

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.7244 – China Huaxin Post and Telecommunication Economy Development Center / Alcatel-Lucent Enterprise Business)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/C 205/02)

25. juunil 2014 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex'i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32014M7244 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex'i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32014M7244 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 2.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 205/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 205/3

---

Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatav intressimäär (1):

0,15 % 1. juuli 2014

Euro vahetuskurss (2)

1. juuli 2014

(2014/C 205/03)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3688 |
| JPY | Jaapani jeen | 138,98 |
| DKK | Taani kroon | 7,4557 |
| GBP | Inglise nael | 0,79810 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,1600 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2138 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,4380 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,433 |
| HUF | Ungari forint | 310,43 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| PLN | Poola zlott | 4,1582 |
| RON | Rumeenia leu | 4,3881 |
| TRY | Türgi liir | 2,9066 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4479 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4587 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,6083 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,5624 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,7054 |
| KRW | Korea vonn | 1 384,55 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 14,5848 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,4883 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5800 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 251,94 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,3893 |
| PHP | Filipiini peeso | 59,764 |
| RUB | Vene rubla | 46,8950 |
| THB | Tai baat | 44,367 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,0349 |
| MXN | Mehhiko peeso | 17,7759 |
| INR | India ruupia | 82,2307 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3688

JPY

Jaapani jeen

138,98

DKK

Taani kroon

7,4557

GBP

Inglise nael

0,79810

SEK

Rootsi kroon

9,1600

CHF

Šveitsi frank

1,2138

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,4380

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

27,433

HUF

Ungari forint

310,43

LTL

Leedu litt

3,4528

PLN

Poola zlott

4,1582

RON

Rumeenia leu

4,3881

TRY

Türgi liir

2,9066

AUD

Austraalia dollar

1,4479

CAD

Kanada dollar

1,4587

HKD

Hongkongi dollar

10,6083

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,5624

SGD

Singapuri dollar

1,7054

KRW

Korea vonn

1 384,55

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

14,5848

CNY

Hiina jüaan

8,4883

HRK

Horvaatia kuna

7,5800

IDR

Indoneesia ruupia

16 251,94

MYR

Malaisia ringit

4,3893

PHP

Filipiini peeso

59,764

RUB

Vene rubla

46,8950

THB

Tai baat

44,367

BRL

Brasiilia reaal

3,0349

MXN

Mehhiko peeso

17,7759

INR

India ruupia

82,2307

---

(1)  Kurss kohaldatud viimastele toimingutele, mis on sooritatud enne osutatud kuupäeva. Muutuva intressimääraga pakkumismenetluse puhul on tegemist marginaalse intressimääraga.

(2)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 2.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 205/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 205/4

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

30. juuni 2014,

2014. aastaks kavandatud toidu- ja söödaohutuse, loomade tervise, loomade heaolu ja taimetervise valdkonna koolitust käsitleva tööprogrammi rahastamise kohta programmi „Parem koolitus ohutuma toidu nimel” raames

(2014/C 205/04)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 (1), eriti selle artiklit 84,

võttes arvesse komisjoni määrust (EL) nr 1268/2012 (2), eriti selle artiklit 94,

võttes arvesse nõukogu määrust (EÜ) nr 58/2003 (3), eriti selle artikli 12 lõiget 3,

võttes arvesse nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ (4), eriti selle artikli 2 lõike 1 punkti i,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 882/2004 (5), eriti selle artikli 66 lõike 1 punkte b ja c,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 882/2004 on sätestatud ametlike kontrollitoimingute üldnõuded, et kontrollida eelkõige selliste eeskirjade täitmist, mille eesmärgiks on inimesi ja loomi ohustavaid riske ennetada ja kõrvaldada või vähendada neid vastuvõetava tasemeni, tagades õiglase sööda- ja toidukaubanduse ning kaitstes tarbijate huve. Kõnealuse määruse artiklis 51 on sätestatud, et komisjon võib korraldada selles määruses nimetatud ametlike kontrollide eest vastutavate liikmesriikide pädevate asutuste personalile koolituskursusi, kusjuures kursused võivad olla avatud ka kolmandatest riikidest, eelkõige arengumaadest pärit osalejatele. Neil kursustel võidakse anda koolitust ka Euroopa Liidu sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade kohta. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 882/2004 on sätestatud ametlike kontrollitoimingute üldnõuded, et kontrollida eelkõige selliste eeskirjade täitmist, mille eesmärgiks on inimesi ja loomi ohustavaid riske ennetada ja kõrvaldada või vähendada neid vastuvõetava tasemeni, tagades õiglase sööda- ja toidukaubanduse ning kaitstes tarbijate huve. Kõnealuse määruse artiklis 51 on sätestatud, et komisjon võib korraldada selles määruses nimetatud ametlike kontrollide eest vastutavate liikmesriikide pädevate asutuste personalile koolituskursusi, kusjuures kursused võivad olla avatud ka kolmandatest riikidest, eelkõige arengumaadest pärit osalejatele. Neil kursustel võidakse anda koolitust ka Euroopa Liidu sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade kohta.

| (2) | Direktiivi 2000/29/EÜ artikli 2 lõike 1 punktis i on sätestatud õiguslik alus taimetervisealaste kursuste korraldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 2000/29/EÜ artikli 2 lõike 1 punktis i on sätestatud õiguslik alus taimetervisealaste kursuste korraldamiseks.

| (3) | Selleks et täita määrusega (EÜ) nr 882/2004 kehtestatud eesmärke, käivitas komisjon 2006. aastal programmi „Parem koolitus ohutuma toidu nimel”. Komisjoni 20. septembri 2006. aasta teatises programmi „Parem koolitus ohutuma toidu nimel” kohta (6) kaalutakse põhjalikult erinevaid koolituse korraldamise võimalusi tulevikus. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et täita määrusega (EÜ) nr 882/2004 kehtestatud eesmärke, käivitas komisjon 2006. aastal programmi „Parem koolitus ohutuma toidu nimel”. Komisjoni 20. septembri 2006. aasta teatises programmi „Parem koolitus ohutuma toidu nimel” kohta (6) kaalutakse põhjalikult erinevaid koolituse korraldamise võimalusi tulevikus.

| (4) | Et tagada programmi „Parem koolitus ohutuma toidu nimel” rakendamine liikmesriikides, on vaja vastu võtta rahastamisotsus ning toidu- ja söödaohutuse, loomade tervise, loomade heaolu ja taimetervise valdkonna koolitust käsitlev tööprogramm 2014. aastaks. Delegeeritud määruses (EL) nr 1268/2012 on kehtestatud rahastamisotsuste suhtes kehtivad üksikasjalikud eeskirjad. |
| --- | --- |

(4)

Et tagada programmi „Parem koolitus ohutuma toidu nimel” rakendamine liikmesriikides, on vaja vastu võtta rahastamisotsus ning toidu- ja söödaohutuse, loomade tervise, loomade heaolu ja taimetervise valdkonna koolitust käsitlev tööprogramm 2014. aastaks. Delegeeritud määruses (EL) nr 1268/2012 on kehtestatud rahastamisotsuste suhtes kehtivad üksikasjalikud eeskirjad.

| (5) | Komisjoni rakendusotsusega 2013/770/EL (7) on asutatud Tarbija-, Tervise- ja Toiduküsimuste Rakendusamet (edaspidi „rakendusamet”). Kõnealuse otsusega on rakendusametile antud teatavad juhtimise ja programmi rakendamise ülesanded, mis on seotud määruse (EÜ) nr 882/2004 ja direktiivi 2000/29/EÜ kohaselt võetavate toiduohutusalaste koolitusmeetmetega. Seepärast tuleks rakendusametile anda 2014. aastal liidu rahalist toetust programmi „Parem koolitus ohutuma toidu nimel” raames kavandatud koolituse tegevuskulude rahastamiseks. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni rakendusotsusega 2013/770/EL (7) on asutatud Tarbija-, Tervise- ja Toiduküsimuste Rakendusamet (edaspidi „rakendusamet”). Kõnealuse otsusega on rakendusametile antud teatavad juhtimise ja programmi rakendamise ülesanded, mis on seotud määruse (EÜ) nr 882/2004 ja direktiivi 2000/29/EÜ kohaselt võetavate toiduohutusalaste koolitusmeetmetega. Seepärast tuleks rakendusametile anda 2014. aastal liidu rahalist toetust programmi „Parem koolitus ohutuma toidu nimel” raames kavandatud koolituse tegevuskulude rahastamiseks.

| (6) | Käesoleva otsuse kohaldamiseks on asjakohane määratleda mõiste „oluline muudatus” delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 artikli 94 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsuse kohaldamiseks on asjakohane määratleda mõiste „oluline muudatus” delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 artikli 94 lõike 4 tähenduses.

| (7) | Käesolev otsus peaks võimaldama tasuda hilinenud makse eest viivist vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklile 92 ja delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 artikli 111 lõikele 4, |
| --- | --- |

(7)

Käesolev otsus peaks võimaldama tasuda hilinenud makse eest viivist vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklile 92 ja delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 artikli 111 lõikele 4,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Võetakse vastu programmi „Parem koolitus ohutuma toidu nimel” rakendamiseks kavandatud ja lisas esitatud tööprogramm aastaks 2014. Käesolev otsus kujutab endast rahastamisotsust määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 84 tähenduses.

Artikkel 2

1.   Tööprogrammi rakendamiseks 2014. aastaks käesoleva otsusega ettenähtud toetuse maksimummäär on 16 170 000 eurot, mis eraldatakse järgmistelt Euroopa Liidu 2014. aasta üldeelarve eelarveridadelt:

| a) | eelarverida 17 04 03: 15 000 000 eurot, |
| --- | --- |

a)

eelarverida 17 04 03: 15 000 000 eurot,

| b) | eelarverida 17 01 06 03: 1 170 000 eurot, |
| --- | --- |

b)

eelarverida 17 01 06 03: 1 170 000 eurot,

2.   Lõike 1 punktis b nimetatud summa makstakse Tarbija-, Tervise- ja Toiduküsimuste Rakendusametile ja see kujutab endast rahalist toetust tegevuskulude katmiseks.

3.   Lõike 1 punktis a sätestatud assigneeringust võib katta ka hilinenud makse eest tasumisele kuuluvat viivist.

Artikkel 3

Konkreetsete meetmete toetuse summa kumulatiivseid muudatusi, mis ei ületa 20 % käesoleva otsuse artikli 2 lõikes 1 sätestatud toetuse summa ülempiirist, ei käsitata oluliste muudatustena delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 artikli 94 lõike 4 tähenduses, kui need muudatused ei mõjuta märkimisväärselt meetmete olemust ega tööprogrammi eesmärki.

Vastutav eelarvevahendite käsutaja võib selliseid muudatusi teha kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise ja proportsionaalsuse põhimõtetega.

Brüssel, 30. juuni 2014

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Tonio BORG

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

1

(2)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, 29. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) kohaldamise eeskirju (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1).

2

(3)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 58/2003, 19. detsember 2002, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded (EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1).

3

(4)  Nõukogu direktiiv 2000/29/EÜ, 8. mai 2000, taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta (EÜT L 169, 10.7.2000, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 882/2004, 29. aprill 2004, ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks (ELT L 165, 30.4.2004, lk 1).

5

(6)  KOM(2006) 519 (lõplik), 20.9.2006.

6

(7)  Komisjoni rakendusotsus 2013/770/EL, 17. detsember 2013, millega asutatakse Tarbija-, Tervise- ja Toiduküsimuste Rakendusamet ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2004/858/EÜ (ELT L 341, 18.12.2013, lk 69).

7

---

LISA

2014. aastaks kavandatud toidu- ja söödaohutuse, loomade tervise ja heaolu ning taimetervise valdkonna koolitust käsitlev tööprogramm programmi „Parem koolitus ohutuma toidu nimel” raames

1.1.   Sissejuhatus

Määruses (EÜ) nr 882/2004 ja direktiivis 2000/29/EÜ sätestatud eesmärkidest lähtuvalt on tööprogrammiga rahastatavad meetmed ja 2014. aasta eelarve jaotus järgmine.

| 1.2. | Hanked (otsene eelarve täitmine): välislepingud koolitusprogrammi elluviimiseks ja muude õppevahendite jaoks |
| --- | --- |

1.2.

Hanked (otsene eelarve täitmine): välislepingud koolitusprogrammi elluviimiseks ja muude õppevahendite jaoks

15 000 000 eurot

| 1.3. | Muud meetmed: Tarbija-, Tervise- ja Toiduküsimuste Rakendusameti tegevuse rahaline toetus |
| --- | --- |

1.3.

Muud meetmed: Tarbija-, Tervise- ja Toiduküsimuste Rakendusameti tegevuse rahaline toetus

1 170 000 eurot

KOKKU

16 170 000 eurot

1.2.   Hanked: välislepingud koolitusprogrammi elluviimiseks ja muude õppevahendite jaoks

Eelarve kogueraldis hankelepingutele on 2014. aastal 15 000 000 eurot.

ÕIGUSLIK ALUS

Määruse (EÜ) nr 882/2004 artikkel 51 ja artikli 66 lõike 1 punktid b ja c

Direktiivi 2000/29/EÜ artikli 2 lõike 1 punkt i

EELARVERIDA

Eelarverida: 17 04 03

KAVANDATUD LEPINGUTE SOOVITUSLIK ARV JA LIIK

Iga allpool osutatud tehnilise küsimuse kohta sõlmitakse üks või mitu teenuste otsehanke- või raamlepingut. Hinnanguliselt sõlmitakse ligikaudu 12–14 teenuste otsehankelepingut ja 1–3 eraldi teenuslepingut. Välised lepingupartnerid tegelevad peamiselt koolitustegevuse korralduslike ja logistiliste aspektidega.

VALDKONNAD, MILLES LEPINGUID SÕLMITAKSE (VÕIMALUSE KORRAL)

Aastal 2014 käsitletakse liikmesriikide koolitustegevuses järgmisi teemasid.

| Tegevused | Summa eurodes |
| --- | --- |
| Loomsed kõrvalsaadused | 875 000 |
| Söödaalased õigusnormid | 990 000 |
| Saasteainete kontroll | 990 000 |
| Kontrollimine piirikontrollipunktides | 850 000 |
| Mitteloomse päritoluga toidu impordikontroll | 920 000 |
| TRACES (sanitaar- ja fütosanitaaraspektid) | 645 000 |
| Koerte ja kasside liikumise kontrollimine | 625 000 |
| Toiduainete mikrobioloogilised kriteeriumid | 725 000 |
| Toidust põhjustatud haiguspuhangute uurimine | 1 450 000 |
| Loomade heaolu | 1 310 000 |
| Toidualane teave ja toidu koostis | 1 450 000 |
| Toiduainete testimine | 1 200 000 |
| Taimetervisekontroll | 1 150 000 |
| Zoonoosid ja antimikroobne resistentsus | 370 000 |
| Toiduga kokku puutuvad materjalid | 240 000 |
| Pestitsiididega töötlemise varustuse kontrollimine | 310 000 |
| ELi veterinaar- ja fütosanitaarküsimuste raamistik | 375 000 |
| Muud loomade tervise ja heaolu ning taimetervise ja toiduohutuse koolituse küsimused ja konverentsid, uuringud, toetamine, õppevahendid ja hindamised | 525 000 |
| KOKKU | 15 000 000 |

Tegevused

Summa eurodes

Loomsed kõrvalsaadused

875 000

Söödaalased õigusnormid

990 000

Saasteainete kontroll

990 000

Kontrollimine piirikontrollipunktides

850 000

Mitteloomse päritoluga toidu impordikontroll

920 000

TRACES (sanitaar- ja fütosanitaaraspektid)

645 000

Koerte ja kasside liikumise kontrollimine

625 000

Toiduainete mikrobioloogilised kriteeriumid

725 000

Toidust põhjustatud haiguspuhangute uurimine

1 450 000

Loomade heaolu

1 310 000

Toidualane teave ja toidu koostis

1 450 000

Toiduainete testimine

1 200 000

Taimetervisekontroll

1 150 000

Zoonoosid ja antimikroobne resistentsus

370 000

Toiduga kokku puutuvad materjalid

240 000

Pestitsiididega töötlemise varustuse kontrollimine

310 000

ELi veterinaar- ja fütosanitaarküsimuste raamistik

375 000

Muud loomade tervise ja heaolu ning taimetervise ja toiduohutuse koolituse küsimused ja konverentsid, uuringud, toetamine, õppevahendid ja hindamised

525 000

KOKKU

15 000 000

RAKENDAMINE

14 885 000 eurot läheb komisjoni otsusega 2013/770/EL asutatud Tarbija-, Tervise- ja Toiduküsimuste Rakendusameti kasutusse määruse (EÜ) nr 882/2004 ja direktiivi 2000/29/EÜ kohaste toiduohutusmeetmete rahastamiseks. Ülejäänud 115 000 eurot kasutab komisjon selleks, et katta e-õppe arendamise toetamisega seotud kulusid.

HANKEMENETLUSE ALUSTAMISE SOOVITUSLIK AJALINE RAAMISTIK

Ajavahemikus juunist septembrini, et lepingud saaks allkirjastada 2014. aasta jooksul.

PAKKUMISMENETLUSE SOOVITUSLIK SUMMA

15 000 000 eurot

1.3.   Muud meetmed: Tarbija-, Tervise- ja Toiduküsimuste Rakendusameti tegevuse rahaline toetus

ÕIGUSLIK ALUS

Nõukogu määrus (EÜ) nr 58/2003, eriti selle artikli 12 lõige 3.

EELARVERIDA

Eelarverida: 17 01 06 03

SUMMA

1 170 000 eurot

RAKENDUSMEETME KIRJELDUS JA EESMÄRK

Eelarverealt 17 01 06 03 rahastatakse Tarbija-, Tervise- ja Toiduküsimuste Rakendusameti 2014. aasta tegevustoetust seoses programmiga „Parem koolitus ohutuma toidu nimel”. Vastavalt määruse (EÜ) nr 58/2003 artikli 12 lõikele 3 võetakse tegevustoetus liidu nendeks programmideks ettenähtud assigneeringutest, mida juhib rakendusamet.

---

Kontrollikoda

| 2.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 205/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 205/9

---

Eriaruanne nr 9/2014

„Kas veinisektorile eraldatavat ELi investeerimis- ja müügiedendustoetust hallatakse hästi ning kas selle mõju ELi veinide konkurentsivõimele on näha?”

(2014/C 205/05)

Euroopa Kontrollikoda annab teada, et äsja avaldati kontrollikoja eriaruanne nr 9/2014 „Kas veinisektorile eraldatavat ELi investeerimis- ja müügiedendustoetust hallatakse hästi ning kas selle mõju ELi veinide konkurentsivõimele on näha?”.

Aruanne on lugemiseks ja allalaadimiseks kättesaadav Euroopa Kontrollikoja veebilehel http://eca.europa.eu

Aruande tasuta eksemplari saamiseks pöörduge kontrollikoja poole aadressil:

| European Court of Auditors |
| --- |
| Publications (PUB) |
| 12, rue Alcide De Gasperi |
| 1615 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| Tel +352 4398-1 |
| E-post: eca-info@eca.europa.eu |

European Court of Auditors

Publications (PUB)

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tel +352 4398-1

E-post: eca-info@eca.europa.eu

või täitke elektrooniline tellimus EU-Bookshopi veebilehel.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 2.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 205/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 205/10

---

Prantsuse valitsuse teatis seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta (1)

(Teadaanne vedelate või gaasiliste süsivesinike uurimise ainuõigusliku tegevusloa ehk nn Boissy loa taotlemise kohta)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/C 205/06)

17. märtsil 2014 esitas ettevõtja Perf’Energy SAS registrijärgse aadressiga 35 avenue d’Eprémesnil, 78290 Croissy-sur-Seine (Prantsusmaa) taotluse viieaastase ainuõigusliku tegevusloa ehk nn Boissy loa saamiseks, et uurida vedelaid ja gaasilisi süsivesinikke Essonne’i departemangus.

Kõnealune tegevusluba kehtib järgmiste geograafiliste koordinaatidega maa-alal, kusjuures algmeridiaaniks on Pariisi meridiaan.

| | NTFi (nouvelle triangulation de la France) järgi, algmeridiaan – Pariisi meridiaan | RGF93 (réseau géodésique français 1993) järgi, algmeridiaan – Greenwichi meridiaan |
| --- | --- | --- |
| Pikkuskraad | Laiuskraad | Pikkuskraad | Laiuskraad |
| A | 0,20 kraadi läänepikkust | 54,10 kraadi põhjalaiust | 2° 09′ 23′′ | 48° 41′ 24′′ |
| B | 0,00 | 54,10 kraadi põhjalaiust | 2° 20′ 11′′ | 48° 41′ 24′′ |
| C | 0,00 | 54,04 kraadi põhjalaiust | 2° 20′ 11′′ | 48° 38′ 09′′ |
| D | 0,02 kraadi läänepikkust | 54,04 kraadi põhjalaiust | 2° 19′ 07′′ | 48° 38′ 09′′ |
| E | 0,02 kraadi läänepikkust | 54,02 kraadi põhjalaiust | 2° 19′ 07′′ | 48° 37′ 04′′ |
| F | 0,03 kraadi läänepikkust | 54,02 kraadi põhjalaiust | 2° 18′ 34′′ | 48° 37′ 04′′ |
| G | 0,03 kraadi läänepikkust | 53,95 kraadi põhjalaiust | 2° 18′ 34′′ | 48° 33′ 18′′ |
| H | 0,00 | 53,95 kraadi põhjalaiust | 2° 20′ 11′′ | 48° 33′ 18′′ |
| I | 0,00 | 53,92 kraadi põhjalaiust | 2° 20′ 11′′ | 48° 31′ 40′′ |
| J | 0,02 kraadi läänepikkust | 53,92 kraadi põhjalaiust | 2° 19′ 07′′ | 48° 31′ 40′′ |
| K | 0,02 kraadi läänepikkust | 53,83 kraadi põhjalaiust | 2° 19′ 07′′ | 48° 26′ 49′′ |
| L | 0,00 | 53,83 kraadi põhjalaiust | 2° 20′ 11′′ | 48° 26′ 49′′ |
| M | 0,00 | 53,80 kraadi põhjalaiust | 2° 20′ 11′′ | 48° 25′ 12′′ |
| N | 0,30 kraadi läänepikkust | 53,80 kraadi põhjalaiust | 2° 04′ 00′′ | 48° 25′ 12′′ |
| O | 0,30 kraadi läänepikkust | 54,00 kraadi põhjalaiust | 2° 04′ 00′′ | 48° 36′ 00′′ |
| P | 0,20 kraadi läänepikkust | 54,00 kraadi põhjalaiust | 2° 09′ 23′′ | 48° 36′ 00′′ |

NTFi (nouvelle triangulation de la France) järgi, algmeridiaan – Pariisi meridiaan

RGF93 (réseau géodésique français 1993) järgi, algmeridiaan – Greenwichi meridiaan

Pikkuskraad

Laiuskraad

Pikkuskraad

Laiuskraad

A

0,20 kraadi läänepikkust

54,10 kraadi põhjalaiust

2° 09′ 23′′

48° 41′ 24′′

B

0,00

54,10 kraadi põhjalaiust

2° 20′ 11′′

48° 41′ 24′′

C

0,00

54,04 kraadi põhjalaiust

2° 20′ 11′′

48° 38′ 09′′

D

0,02 kraadi läänepikkust

54,04 kraadi põhjalaiust

2° 19′ 07′′

48° 38′ 09′′

E

0,02 kraadi läänepikkust

54,02 kraadi põhjalaiust

2° 19′ 07′′

48° 37′ 04′′

F

0,03 kraadi läänepikkust

54,02 kraadi põhjalaiust

2° 18′ 34′′

48° 37′ 04′′

G

0,03 kraadi läänepikkust

53,95 kraadi põhjalaiust

2° 18′ 34′′

48° 33′ 18′′

H

0,00

53,95 kraadi põhjalaiust

2° 20′ 11′′

48° 33′ 18′′

I

0,00

53,92 kraadi põhjalaiust

2° 20′ 11′′

48° 31′ 40′′

J

0,02 kraadi läänepikkust

53,92 kraadi põhjalaiust

2° 19′ 07′′

48° 31′ 40′′

K

0,02 kraadi läänepikkust

53,83 kraadi põhjalaiust

2° 19′ 07′′

48° 26′ 49′′

L

0,00

53,83 kraadi põhjalaiust

2° 20′ 11′′

48° 26′ 49′′

M

0,00

53,80 kraadi põhjalaiust

2° 20′ 11′′

48° 25′ 12′′

N

0,30 kraadi läänepikkust

53,80 kraadi põhjalaiust

2° 04′ 00′′

48° 25′ 12′′

O

0,30 kraadi läänepikkust

54,00 kraadi põhjalaiust

2° 04′ 00′′

48° 36′ 00′′

P

0,20 kraadi läänepikkust

54,00 kraadi põhjalaiust

2° 09′ 23′′

48° 36′ 00′′

Sel viisil kindlaks määratud territooriumi pindala on ligikaudu 504 km2.

Taotluste esitamine ja loa andmise kriteeriumid

Algse taotluse ja konkureerivate taotluste esitajad peavad vastama loa väljaandmiseks vajalikele tingimustele, mis on määratletud kaevandamise ja maa-aluse ladustamise õigust käsitleva 2. juuni 2006. aasta määruse nr 2006-648 (muudetud) artiklites 4 ja 5 (Prantsuse Vabariigi Teataja, 3.juuni 2006).

Huvitatud ettevõtjad võivad 90 päeva jooksul pärast käesoleva teatise avaldamist esitada konkureeriva taotluse vastavalt menetlusele, mis on kokkuvõtlikult esitatud „Teatises süsivesinike kaevandamisõiguse kohta Prantsusmaal” (avaldatud 30. detsembri 1994. aasta Euroopa Ühenduste Teatajas C 374, lk 11) ja kinnitatud 2. juuni 2006. aasta määrusega nr 2006-648 (muudetud), milles käsitletakse kaevandamise ja maa-aluse ladustamise õigust (Prantsuse Vabariigi Teataja, 3. juuni 2006).

Konkureerivad taotlused esitatakse ökoloogia-, säästva arengu ja energeetikaministeeriumile allpool osutatud aadressil. Otsused esialgse taotluse ja konkureerivate taotluste kohta võetakse vastu kahe aasta jooksul arvestatuna kuupäevast, mil Prantsusmaa asutused said kätte esialgse taotluse, seega hiljemalt 1. veebruaril 2016.

Tingimused ja nõuded kaevandamise ja selle peatamise kohta

Taotlejatel palutakse lähtuda kaevandamisseaduse (code minier) artiklist 79 ja artikli 79 lõikest 1 ning 2. juuni 2006. aasta määrusest nr 2006-649 (muudetud), milles käsitletakse kaevandamistegevust, maa-alust ladustamist ning kaevandus- ja ladustamiskontrolli (Prantsuse Vabariigi Teataja, 3. juuni 2006).

Lisateavet saab ökoloogia-, säästva arengu ja energeetikaministeeriumist (Ministère de l’écologie, du developpement durable et de l’énergie):

| energeetika ja kliima peadirektoraat, energeetika direktoraat (Direction générale de l’énergie et du climat, Direction de l’énergie) |
| --- |
| SD2/2A |
| Grande Arche, Paroi Nord |
| 92055 La Défense cedex |
| Tel: +33 140819527 |

energeetika ja kliima peadirektoraat, energeetika direktoraat (Direction générale de l’énergie et du climat, Direction de l’énergie)

SD2/2A

Grande Arche, Paroi Nord

92055 La Défense cedex

Tel: +33 140819527

Eespool nimetatud õigusaktidega saab tutvuda Légifrance’i veebisaidil

http://www.legifrance.gouv.fr

---

(1)  EÜT L 164, 30.6.1994, lk 3.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 2.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 205/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 205/12

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr M.7169 – Weichai Power / Kion Group)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/C 205/07)

| 1. | 19. juunil 2014 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Weichai Power Co. Ltd. („Weichai”, Hiina), mille üle ettevõtjal Shandong Heavy Industry Group Co., Ltd („SHIG”, Hiina) on valitsev mõju, omandab ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses täieliku kontrolli ettevõtja Kion Group AG („Kion”, Saksamaa) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

19. juunil 2014 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Weichai Power Co. Ltd. („Weichai”, Hiina), mille üle ettevõtjal Shandong Heavy Industry Group Co., Ltd („SHIG”, Hiina) on valitsev mõju, omandab ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses täieliku kontrolli ettevõtja Kion Group AG („Kion”, Saksamaa) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:
  —   Weichai: mootorsõidukeid ja nende varustust tootev rühm, kes tegutseb jõuseadmete (mootorid, käigukastid, teljed) koostamise, autoelektroonika ja selle osade, hüdrauliliste kõrgsurvepumpade, hüdraulikamootorite, hüdraulikaklappide, ülekannete ja hammasajamite valdkonnas, teeb abivalutöid ja tegeleb muude hüdraulikaseadmekomponentide valamisega;
  —   SHIG: kontsern, mis tegutseb tarbesõidukite, ehitusmasinate (sealhulgas kahveltõstukite), jõusüsteemide, autoosade ja jahtide valdkonnas;
  —   Kion: toodab kahveltõstukeid, ladudes kasutatavaid teisaldusseadmeid ja muid tööstuslikke sõidukeid. |
| --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—   Weichai: mootorsõidukeid ja nende varustust tootev rühm, kes tegutseb jõuseadmete (mootorid, käigukastid, teljed) koostamise, autoelektroonika ja selle osade, hüdrauliliste kõrgsurvepumpade, hüdraulikamootorite, hüdraulikaklappide, ülekannete ja hammasajamite valdkonnas, teeb abivalutöid ja tegeleb muude hüdraulikaseadmekomponentide valamisega;

—   SHIG: kontsern, mis tegutseb tarbesõidukite, ehitusmasinate (sealhulgas kahveltõstukite), jõusüsteemide, autoosade ja jahtide valdkonnas;

—   Kion: toodab kahveltõstukeid, ladudes kasutatavaid teisaldusseadmeid ja muid tööstuslikke sõidukeid.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ette nähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ette nähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7169 – Weichai Power / Kion Group):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7169 – Weichai Power / Kion Group):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („Ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

---

| 2.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 205/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 205/13

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.7215 – AMEC / Foster Wheeler)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/C 205/08)

| 1. | 24. juunil 2014 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja AMEC plc („AMEC”, Ühendkuningriik) omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Foster Wheeler AG („Foster Wheeler”, Šveits) üle avaliku pakkumise teel. |
| --- | --- |

1.

24. juunil 2014 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja AMEC plc („AMEC”, Ühendkuningriik) omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Foster Wheeler AG („Foster Wheeler”, Šveits) üle avaliku pakkumise teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:
  —   AMEC: osutab klientidele üleilmselt nafta-, gaasi-, kaevandus-, puhta energia ja keskkonna ning infrastruktuuri sektori valdkonnas konsultatsiooni-, projekteerimis- ja projektijuhtimisteenuseid;
  —   Foster Wheeler: üleilmne projekteerimise, ehitamise ja projektijuhtimise lepingute sõlmija ja jõuseadmete tarnija muu hulgas nafta-, gaasi-, kemikaalide, energia-, keskkonna- ja farmaatsiatoodete sektoris. |
| --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—   AMEC: osutab klientidele üleilmselt nafta-, gaasi-, kaevandus-, puhta energia ja keskkonna ning infrastruktuuri sektori valdkonnas konsultatsiooni-, projekteerimis- ja projektijuhtimisteenuseid;

—   Foster Wheeler: üleilmne projekteerimise, ehitamise ja projektijuhtimise lepingute sõlmija ja jõuseadmete tarnija muu hulgas nafta-, gaasi-, kemikaalide, energia-, keskkonna- ja farmaatsiatoodete sektoris.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ette nähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ette nähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7215 – AMEC / Foster Wheeler):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7215 – AMEC / Foster Wheeler):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („Ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

---

| 2.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 205/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 205/14

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.7290 – Apple/Beats)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/C 205/09)

| 1. | 24. juunil 2014 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Apple Inc. (USA) omandab ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtjate Beats Electronics, LLC ja Beats Music, LLC (USA) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

24. juunil 2014 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Apple Inc. (USA) omandab ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtjate Beats Electronics, LLC ja Beats Music, LLC (USA) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:
  —   Apple Inc.: mobiilside- ja meediaseadmete, arvutite ja kaasaskantavate digitaalsete muusikamängijate disainimine, tootmine ja turustamine ja sellega seonduva tarkvara, välisseadmete ja võrgulahenduste müük ning teenuste pakkumine, lisaks nn kolmanda isiku digitaalse sisu ja rakenduste müük;
  —   Beats Electronics, LLC: professionaalse audiotehnoloogia (sh kõrvaklapid, kõlarid) ning vähemal määral ka arvuti riistvaraseadmetes kasutatava audiovaldkonna tark- ja riistvara tehnoloogia disainimine, väljatöötamine ja müügiedendus;
  —   Beats Music, LLC: muusika turustamine. |
| --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—   Apple Inc.: mobiilside- ja meediaseadmete, arvutite ja kaasaskantavate digitaalsete muusikamängijate disainimine, tootmine ja turustamine ja sellega seonduva tarkvara, välisseadmete ja võrgulahenduste müük ning teenuste pakkumine, lisaks nn kolmanda isiku digitaalse sisu ja rakenduste müük;

—   Beats Electronics, LLC: professionaalse audiotehnoloogia (sh kõrvaklapid, kõlarid) ning vähemal määral ka arvuti riistvaraseadmetes kasutatava audiovaldkonna tark- ja riistvara tehnoloogia disainimine, väljatöötamine ja müügiedendus;

—   Beats Music, LLC: muusika turustamine.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) teel või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7290 – Apple/Beats):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) teel või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7290 – Apple/Beats):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus”).

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 2.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 205/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 205/15

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine

(2014/C 205/10)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51

MUUTMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2)

MUUTMISTAOTLUS VASTAVALT ARTIKLILE 9

„BRA”

EÜ nr: IT-PDO-0117-01048 – 19.10.2012

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Spetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.   Muudatus(t)e liik

—

—

—

—

3.   Muudatus(ed)

Toote liik

Toote kirjeldus, mida nimetus tähistab

Tarbijate paremaks teavitamiseks on lisatud märge grasso (rasvane) või semigrasso (poolrasvane), sest pehme juustu „Bra” (tenero) puhul kasutatakse täispiima, kõva juustu „Bra” (duro) ja alpiaasade juustu „Bra” (d’alpeggio) puhul on lubatud kasutada täispiima või osaliselt kooritud piima; lisaks sellele on täpsustatud, et kitse-/lambapiima on lubatud lisada kuni 20 % ulatuses.

On täpsustatud, et juustu kohta esitatud mõõtmed ja kaal vastavad väärtustele, mis on mõõdetud pärast minimaalse kestusega laagerdamist, pikemaajalise laagerdamise käigus vähenevad need väärtused märkimisväärselt. Et anda tarbijale selgeid juhiseid, peeti juustu kooriku osas vajalikuks selgesõnaliselt märkida, et see ei ole söödav. Kõva juustu puhul võib juustu koorikut töödelda toiduõliga, mis takistab hallituse teket koorikule, annab juustule ilusama välimuse ja tõstab juustule antavat hinnangut tarbijate seas.

Tootmispiirkond

Et kohandada juustu „Bra” spetsifikaati KPNiga hõlmatud geograafilise piirkonna konkreetse määratlemise põhimõttega, on Torino provintsi Villafranca Piemonte kommuun, mis spetsifikaadis on ära märgitud üksnes seoses laagerdamise etapiga, lisatud geograafilisele piirkonnale seoses kõikide tootmisetappidega.

Tootmismeetod

On täpsustatud, et kasutatava piima näol on tegemist täispiima või osaliselt kooritud piimaga ning et kasutatav vedel laap on vasikalaap. Vabariigi presidendi 16. detsembri 1982. aasta dekreedis ei olnud märgitud, et tegemist on vedela vasikalaabiga, sest ainuke turustatav vedel laap oli vasikalaap.

Kuivõrd kehtivas spetsifikaadis ei ole märgitud, kui suure osa piimakarja söödaratsioonist peab moodustama geograafilisest piirkonnast pärinev sööt, on täpsustatud, et geograafilisest piirkonnast pärinev sööt peab moodustama piimakarja söödaratsioonist üle 50 %, sest see võimaldab paremini välja tuua toote seost geograafilise piirkonnaga. Piimakarja (lehmad, lambad, kitsed) tavapärane sööt koosneb rohe- ja/või kuivsöödast, millele võib lisada vajaduse korral söödalisandeid.

Võttes arvesse asjaolu, et piima jahutamise ja säilitamise meetodid on aja jooksul muutunud tõhusamaks, on päeva jooksul toimuvate lüpside keskmist arvu suurendatud maksimaalselt neljani, piima nõutavaid omadusi ei ole muudetud, kuid täiustatud on hügieeni ja tervishoiuga seotud aspekte.

Piima osalise koorimise kohta on täpsustatud, et see võib toimuda XX sajandi algusest enim kasutatud mehaanilise meetodi abil või pinnale tõusnud koore riisumise teel, mis annab samu tulemusi. Füüsikaline põhimõte, mida kasutatakse nii pinnale kerkinud koore riisumise kui ka mehaanilise töötlemise korral, on sama, piima ja koore eraldamine toimub tänu kaalude erinevusele – rasvasem osa on kergem ja lahjem osa raskem.

Selleks et esitada täpseid andmeid ja saavutada piima osalisel koorimisel saadava piima ühtlasem rasvasisaldus pinnale tõusnud koore riisumise korral ja sõltuvalt piima omadusi mõjutavast aastaajast, on pikendatud koore riisumise teel kooritud piima seisuaega, samuti on täpsustatud, milline võib olla maksimaalne temperatuur piima seisuaja kestel. Piima seisuaega, mis sõltub aastaajast, on pikendatud kahe tunni võrra ja see ulatub 12–18 tunnist 10–18 tunnini, seejuures maksimaalse temperatuurina on kindlaks määratud 18 °C.

Pärast hügieenilist töötlemist (termiline töötlemine, perkolatsioon jne) võib piimale lisada piimhappebaktereid ja/või naturaalset juuretist (piimhappebaktereid või vadakut sisaldav juuretis).

Viimastel aastatel täheldatud piima mikrobioloogiliste omaduste üldise paranemise tulemusena on märkimisväärselt vähenenud piimas sisalduvate bakterite hulk, mis võib teatavatel juhtudel tekitada probleeme piima koaguleerumise ja juustu laagerdamise etappides. Nende probleemide lahendamiseks on spetsifikaadis nähtud ette võimalus kasutada piimahappebaktereid ja/või naturaalset juuretist. Lisaks sellele on muudetud piima koaguleerumise maksimaalset temperatuuri, mis 1982. aasta spetsifikaadis oli vahemikus 27–32 °C ja nüüd vahemikus 27–38 °C, kuivõrd piimhappebakterid ja naturaalne juuretis arenevad paremini kalgendumistemperatuuril, mis jääb 38 °C lähedale (st vastab piima temperatuurile lüpsihetkel).

Vabariigi presidendi 1982. aasta dekreedis sisalduvat lauset, milles on märgitud, et „juustu valmistamisel kasutatakse spetsiifilist kalgendi kahekordse tükeldamise tehnoloogiat”, on täpsustatud.

Täpsema määratluse kohaselt tuleb kalgendumise kestust (15–25 minutit) arvestada alates esimese tükeldamise hetkest, kuna see võimaldab kalgendumisaega objektiivsemalt ja täpsemalt määratleda. Kalgendumisaja nõuetekohase määratlemise eesmärk on saavutada kalgendi ühtlane teralisus, mis võimaldab seda paremini nõrutada. Kindlaks on määratud maksimaalne tähtaeg, mis asendab varasema tähtaja, mis leiti olevat liiga ligikaudne.

Lisaks sellele eristatakse kalgendi esimest ja teist tükeldamist ning lisatud on järgmine tekst.

Kalgendi esimese tükeldamise käigus saadakse juustugraanulid, mis on pehme juustu „Bra” puhul ligikaudu pähklisuurused ja kõva juustu „Bra” puhul ligikaudu maisitera suurused ning sellele tükeldamisele järgneb seisuaeg koos vadakuga kuni 8 minutit.

Kalgendi teise tükeldamise käigus saadakse juustugraanulid, mis on pehme juustu „Bra” puhul ligikaudu maisitera suurused ja kõva juustu „Bra” puhul ligikaudu riisitera suurused. Kalgendi teisele tükeldamisele järgneb segamine segistis ning seejärel seisuaeg vastavas seisunõus või tükeldamisseadme abil portsjoniteks jaotamine koos võimaliku esialgse pressimisega, mille käigus eraldatakse osa vadakust. Seisuaja kestus on kuni 10 minutit, maksimaalne temperatuur kalgendi eraldamisel on 44 °C.

Täpsustatud on vormimise ja pressimise etappide üksikasju.

Vormimiseks paigutatakse kalgend vormidesse, mis võivad olla linase riidega kaetud või mitte. Üksnes kõva juustu „Bra” puhul ja juhul, kui kalgend ei ole täielikult eemaldatud, on lubatud juustusegu veel kord läbi segada enne selle nõuetekohaseks pressimiseks vormidesse valamist. Pärast pressimist jäetakse juusturattad seisma, kuni nende pH jääb vahemikku 5,0–5,4.

Spetsifikaadi kontrollväärtus on esitatud pH-na ja mitte ajaliselt, kuivõrd pH on paindlikum ja asjakohasem näitaja, mida on võimalik usaldusväärsemalt mõõta ja mis annab seetõttu paremaid tulemusi. Pärast seismist võib juustud asetada kohe soolalahusesse või lasta neil veel mõne tunni jooksul seista ruumis, mille maksimaalne temperatuur on +10 °C.

Spetsifikaati lisati järgmine lause:

„Laagerdamine toimub kohandatud keskkonnas, mille maksimaalne temperatuur on +15 °C ja maksimaalne õhuniiskus 95 %”.

Selle muudatuse puhul on võetud arvesse tootjate nõudmist lubada juustu laagerdamist ka muudes ruumides kui jahutatud või kliimaseadmega ruumid.

Selle muudatuse tulemusena võib juustu laagerdamise ruumi temperatuur olla alates 6–9 °C kuni maksimaalselt 15 °C-ni ning õhuniiskus pehme juustu „Bra” puhul alates 80–85 % ja kõva juustu „Bra” puhul alates 90 % kuni maksimaalselt 95 %-ni mõlema juustuliigi puhul.

See muudatus võimaldab paremini hallata toote laagerdamise etappi ja võtab arvesse tingimusi, mis võivad olla olemas ka ruumides, kus puudub spetsiaalne konditsioneerimissüsteem.

Seos piirkonnaga

See punkt on ümber sõnastatud, nii et see vastab asjakohasele koonddokumendi punktile.

Märgistus

Täpsustusi tehti ka toote tarbijale müümise üksikasjades, portsjoniteks tükeldamises ja eelpakendamises, mida nüüdsest võib teha ka väljaspool geograafilist piirkonda.

Kõva juustu puhul on lisaks sellele nähtud ette võimalus juustu turustamiseks riivitult ja pakendatult, nii et see vastab tarbijate soovile, kes nõuavad järjest enam tarbimiseks valmiskujul turustatavaid tooteid.

Et tagada toote autentsus ja lihtsustada turustatud juustu „Bra” äratundmist, peeti vajalikuks paigutada juustuketta servale tähis ja põhjale ümmargune paberist märgis, millel on toodud KGTga juustu „Bra” logo.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (3)

„BRA”

EÜ nr: IT-PDO-0117-01048 – 19.10.2012

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Nimetus

„Bra”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.3 – juust

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Kirjeldus: juust „Bra” on rasvane või poolrasvane lehmapiimast valmistatud pressitud juust; juustu „Bra”d’alpeggio ja kõva juustu „Bra” võib valmistada ka osaliselt kooritud piimast. Piimale võib lisada kuni 20 % ulatuses lamba- ja/või kitsepiima.

Lõpptootel peavad olema järgmised omadused.

Kuju: silinderjas, kahe tasase põhjaga.

Mõõtmed: läbimõõt 30–40 cm, serva kõrgus 6–10 cm, serv on kergelt kumer, mõlema mõõtme puhul võib esineda tehnilistest tootmismeetoditest tingitud kõikumisi.

Kaal: 6–9 kg.

Mõõtmed ja kaal vastavad laagerdamise alguses mõõdetud väärtustele.

Koorik: pehme juustu puhul – helehalli värvusega, pehme, sile ja ühtlane; mittesöödav; kõva juustu puhul – kõva, vastupidav, kuldpruunist tumehallini ulatuva värvusega, koorikut võib hallituse tekke takistamiseks töödelda toiduõliga; mittesöödav.

Juustumass: pehme juustu puhul on juustumass keskmise kõvadusega ja elastne ning sisaldab piiratud arvul väikesi tühemikke; kõva juustu puhul on juustumassis piiratud arvul väikesi silmakesi.

Juustumassi värvus: pehme juustu puhul valge või elevandiluuvärvi; kõva juustu puhul ulatub värvus kergelt kollakast ookerkollaseni.

Lõhn ja maitse: meeldivalt aromaatne, pehme juustu puhul mõõdukalt intensiivse maitsega; kõva juustu puhul teravam lõhn ja maitse.

Kuivaine rasvasisaldus on vähemalt 32 %.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Lehmapiim, millele võib olla lisatud väheses koguses (maksimaalselt 20 %) lamba- ja/või kitsepiima; kõva juustu puhul võib piim olla osaliselt kooritud, juustu „Bra”d’alpeggio puhul võib osaliselt kooritud piima kasutada nii pehme kui ka kõva juustu valmistamiseks; sool ja vedel vasikalaap.

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

Veiste, teatud juhul ka lammaste ja kitsede põhisööt koosneb haljassöödast, konserveeritud söödast ja kuivatatud rohttaimedest, millele on lisatud nõuetekohases ulatuses söödalisandeid. Enam kui 50 % (massiprotsentides) piimakarja söödaratsioonist peab pärinema juustu tootmispiirkonnast.

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Põllumajanduslikud majapidamised, mille piima kasutatakse juustu „Bra” valmistamiseks, peavad asuma määratletud geograafilises piirkonnas.

See kehtib ka piima tootmise, töötlemise ja laagerdamise kohta.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Juustu võib turustada nii tervena kui ka tükkideks või portsjoniteks lõigatuna ning eelpakendatult. Kõva juustu võib eelpakendatult turustada ka riivituna. Portsjoniteks jaotamise ja eelpakendamise toimingud ning riivimine võivad toimuda ka väljaspool geograafilist piirkonda.

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta

Tänu juustu vormimisel kasutatavatele spetsiaalsetele märgistega vormidele kantakse juustuketastele algupärane tähis, millel on stiliseeritud täht „B”, märgistus „duro” (kõva) või „tenero” (pehme) ja tunnusnumber, mis hõlmab provintsi lühendit ja kahekohalist arvu.

Vastavusmärgis koosneb ümmargusest paberetiketist, mille läbimõõt on 20–28 cm ja millele on kantud tekst „BRA TENERO” või „BRA DURO” või „BRA TENERO D’ALPEGGIO” või „BRA DURO D’ALPEGGIO”, kusjuures tekst paikneb tavalise juustu puhul kollasel taustal ja „d’alpeggio” juustu puhul rohelisel taustal, ning juustu servale pressitud märgisest. Vastavusmärgis koosneb ümmargusest paberetiketist, millele on kantud tekst „BRA TENERO” või „BRA DURO” või „BRA TENERO D’ALPEGGIO” või „BRA DURO D’ALPEGGIO”, ja iseloomulikust logost, mis kujutab vuntsidega mehikest, kes kannab kübarat ja hoiab käes juustuketast, millest on üks sektor välja lõigatud, ning Euroopa Liidu logost. Alles pärast nõutava märgistamismenetluse läbimist võib toodet turustada kaitstud päritolunimetuse „Bra” all.

Paberetiketi võib juusturattale kinnitada toiduliimi abil.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Tootmis- ja laagerdamispiirkond hõlmab kogu Cuneo provintsi ning Torino provintsis asuvat Villafranca Piemonte kommuuni. Märget di alpeggio võivad kanda pehmed ja kõvad juustud, mis on toodetud ja laagerdunud järgmistes mägipiirkonna kommuunides: Brondello, Castellar, Crissolo, Gambasca, Martiniana Po, Oncino, Ostana, Paesana, Pagno, Rifreddo, Sanfront, Bellino, Brossasco, Casteldelfino, Frassino, Isasca, Melle, Piasco, Pontechianale, Rossana, Sampeyre, Valmala, Venasca, Acceglio, Canosio, Cartignano, Celle Macra, Dronero, Elva, Macra, Marmora, Prazzo, Roccabruna, S. Damiano Macra, Stroppo, Villar S. Costanzo, Bernezzo, Castelmagno, Cervasca, Montemale, Monterosso Grana, Pradleves, Valgrana, Cignolo, Aisone, Argentera, Demonte, Gaiola, Moiola, Pietraporzio, Rittana, Roccasparvera, Sambuco, Valloriate, Vinadio, Chiusa Pesio, Entracque, Limone Piemonte, Roaschia, Robilante, Roccavione, Valdieri, Vernante, Briaglia, Frabosa Soprana, Frabosa Sottana, Monasterolo Casotto, Monastero di Vasco, Montaldo Mondovì, Pamparato, Roburent, Roccaforte Mondovì, S. Michele Mondovì, Torre Mondovì, Vicoforte Alto, Bagnasco, Battifollo, Briga Alta, Caprauna, Castelnuovo Ceva, Garessio, Lisio, Mombasiglio, Montezemolo, Nucetto, Ormea, Perlo, Priero, Priola, Sale S. Giovanni, Scagnello, Viola ning osaliselt territooriumid, mida käsitletakse mägipiirkondadena 25. juuli 1952. aasta seaduse nr 991 ja selle hilisemate muudatuste alusel: Barge, Bagnolo Piemonte, Envie, Revello, Costigliole Saluzzo, Verzuolo, Busca, Caraglio, Borgo S. Dalmazzo, Boves, Peveragno, Villanova Mondovì, Ceva, Lesegno, Pianfei ja Magliano Alpi see osa, mis piirneb Ormea kommuuniga.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Geograafilist piirkonda, mis paikneb Cuneo provintsi lõunast ja läänest ümbritsevate Ranniku-Alpide ja Cotti Alpide vahel ning mida idast piiravad Langa ja Roero kõrged künkad, iseloomustab hea söödatoodang, suured kasutatavad piimakogused ning piimalehmade toitmiseks ja kasvatamiseks eriti sobivad klimaatilised tingimused. Talvise udu harv esinemine ja pikad suvised kuumaperioodid soodustavad loomakasvatust ja söödataimede kasvu. Cuneo provintsi iseloomustavad Po jõe orust ida pool paiknevate aladega võrreldes külmemad ja kuivemad talved ning suhteliselt jahedad suved. Sellised keskkonnategurid on loonud tingimused, mis võimaldavad kõnealuses geograafilises piirkonnas „Bra” juustu toota.

Geograafilise piirkonna mägedest puhuvad hommikused ja õhtused tuuled loovad madala õhuniiskusega ideaalsed tingimused, mis tagavad toote optimaalse laagerdamise.

Alpi mäeahelike ja küngaste nõlvadel asuv geograafiline piirkond avaneb kõrgele viljakale kõrgmaale, mida läbivad Po, Tanaro ja nende arvukate lisajõgede lehvikuna hargnevad voolusängid.

„Bra” on pressitud juustumassiga juust, mille pehme ja kõva liik on seda juustu tarbinud ja teistele tutvustanud elanike jaoks strateegiliselt olulised toiduained nii tarbimise kui ka säilitamise seisukohalt. Kuigi kõnealune juust pärineb Alpide territooriumilt, on suve lõpupoole mägedest alla tulevate margari’de (juustumeistritest karjuste) oskusteave sajandite jooksul levinud ka orgudesse, seda eeskätt juustu suure toite- ja kultuurilise väärtuse tõttu. Juustumassi ettevalmistamise, vormimise ja pressimise etappidel on juustu „Bra” valmistamisel eriline tähtsus.

5.2.   Toote eripära

Juust on hõlpsasti äratuntav tänu koorikule: pehme juustu puhul on see hele ja pehme, kõva puhul pruun, kõva ja võib olla õliga töödeldud. Juustu lõikamisel levib selle spetsiifiline lõhn kohe. Pehmel juustul on lõhn õrn ja meeldiv ning on hästi kooskõlas maheda maitsega, samas kui kõval juustul on maitse teravam ja vürtsikam ning selles on tunda magusa ja soolase maitse nüansse. Seda juustu kasutatakse eeskätt salatites ja küpsetistes, mille puhul iseloomulik maitse on eriti nauditav. Riivitud kõva juustu „Bra” kasutatakse paljudes retseptides.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Juustu „Bra” omadustes kajastuvad spetsiifilised mullastiku- ja kliimatingimused ning tootmise eripärad. See on tingitud sajandite jooksul toimunud kohaliku mikrofloora väljakujunemisest, mis annab laagerdamise käigus juustule tema eripära ja muudab juustu „Bra” ainulaadseks ja teiste pressitud juustumassiga juustude seast hõlpsalt äratuntavaks.

Juust „Bra” moodustab osa Cunea provintsi ajaloost ja kultuurist. Juust on oma nime saanud Bra linna järgi, sest ajalooliselt oli just see linn selle toote peamine turustuskoht. Kõnealune juust on säilitanud oma lõhna- ja maitseomadused pika aja jooksul Kaubanduslikud omadused tulenevad määratletud geograafilisest tootmispiirkonnast, kus kõnealust juustu toodetakse ja säilitatakse. Seejuures tuleneb kahe erineva juustuliigi – kõva ja pehme – samaaegne olemasolu juustumeistrite suutlikkusest valmistada väga sarnaste valmistamismeetoditega, kuid erinevate tehnoloogiliste võtete ning hoidmis- ja laagerdamisaegade abil väga erineva maitse- ja lõhnaomadustega juustusid, mille juustumass on tihke, kuid mitte kunagi kuivanud, ning mida on võimalik riivida.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(määruse (EÜ) nr 510/2006 (4) artikli 5 lõige 7)

Pädev valitsusasutus algatas siseriikliku vastuväidete esitamise menetluse, avaldades 1. märtsi 2012. aasta Itaalia Vabariigi Ametlikus Teatajas nr 51 ettepaneku tunnustada nimetust „Bra” kaitstud päritolunimetusena (KPN).

Toote spetsifikaadi täieliku tekstiga saab tutvuda järgmisel veebisaidil: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

või

otse põllumajandus-, toiduainete- ja metsandusministeeriumi kodulehel (http://www.politicheagricole.it), kus tuleb klõpsata lingile „Qualità e sicurezza” („Kvaliteet ja ohutus”; ekraanil ülal paremal) ja seejärel lingile „Disciplinari di Produzione allesame dell’UE” („Euroopa Liidule hindamiseks esitatud spetsifikaadid”).

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Kehtetuks tunnistatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3)  Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(4)  Vt joonealune märkus 3.

---

| 2.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 205/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 205/22

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

(2014/C 205/11)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (2)

„Pecorino Crotonese”

EÜ nr: IT-PDO-0005-01111 – 13.5.2013

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Nimetus

„Pecorino Crotonese”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.3. Juust

3.2.   Selle toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Kaitstud päritolunimetusega juust „Pecorino Crotonese” on kõva poolkeedetud juust, mis on valmistatud üksnes lamba täispiimast.

Vabasse ringlusse lubatakse juust värskena, poolkõvana, laagerdununa või riivimiseks mõelduna ning sel on järgmised füüsikalised omadused. Kuju: silindriline, kahe tasase põhjaga, sirge või kergelt kumera küljega. Kaal: vahemikus 0,5–5 kg; enam kui kuue kuu jooksul laagerdunud juustud võivad kaaluda kuni 10 kg. Mõõtmed sõltuvad juustu kaalust: 0,5–5 kg kaaluva juustu puhul on külje kõrgus 6–15 cm ja põhjade läbimõõt 10–20 cm; üle 5 kg kaaluva juustu puhul on külje kõrgus 15–20 cm ja põhjade läbimõõt 20–30 cm.

Juustu rasvasisaldus kuivaine kohta ei tohi olla väiksem kui 40 %, valgusisaldus ei tohi olla väiksem kui 25 g 100 g juustu kohta; veesisaldus ei tohi olla väiksem kui 30 g 100 g juustu kohta; juustu valmistamiseks kasutatava korvi jäljed on juustu pinnal hästi nähtavad.

Juustu „Pecorino Crotonese”Fresco (värske juust) koorik on valge või kerge õlgkollase varjundiga. Juust on värske, maheda ja kergelt happelise lõhnaga, koorik on õhuke ja sellel on näha korvi tekitatud jäljed. Juustumass on õrn, ühtlane ja kreemjas, piimvalge värvusega ning selles on vähe tühemikke.

Juustu „Pecorino Crotonese”Semiduro (poolkõva juust) koorik on paks ja pruunika varjundiga. Juustu lõhn on intensiivne ja tasakaalustatud. Juustumass on poolkõva, tihke konsistentsiga ja selles on vähe tühemikke.

Kaua (üle kuue kuu) laagerdunud juustu „Pecorino Crotonese”Stagionato koorik on kõva ja pruuni värvusega ning võib olla niisutatud õliga või kaetud oliiviõli kihiga. Juustu lõhn ja maitse on tugev ja terav, juust jätab suhu kergelt vürtsika järelmaitse. Juustumass on õlgkollane ja selles on vähe tühemikke.

Organoleptilised omadused: juustu maitsmisel levib juustu avamise hetkest kerge lambapiima lõhn, mis moodustab tasakaalustatud lõhnabuketi muude lõhnakomponentidega, nagu heina, niidutaimede, pähklite ja suitsu lõhn.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Piim: kehtivate eeskirjade kohaselt lamba kuumtöödeldud või pastöriseeritud toortäispiim.

Laap: kitselt pärinev tainjas laap.

Lubatud on piimas looduslikult sisalduvate piimhappebakterite arenemine kalgendumisprotsessis ning juustu tootmispiirkonnas olemas olevate või sealt pärinevate looduslike vadaku- (sieri innesti) või piimapõhiste (lattoinnesto) fermentide kasutamine.

Sool: kivisool (NaCl).

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

Lehmade aastasest söödaratsioonist moodustab peamise osa määratletud geograafilisest piirkonnast pärit sööt. Lambad, kellelt pärineb juustu valmistamiseks kasutatav piim, söövad peamiselt karjamaadel saadavat rohesööta ja juustu valmistamise piirkonnast pärinevat heina. Söödale võib lisada kontsentraate, mis ei sisalda geneetiliselt muundatud organisme (GMO) ja mis pärinevad määratletud geograafilisest piirkonnast. Eeskätt antakse söödalisandeid talveperioodil, kui lambaid ei saa karjamaadel karjatada. Täiendsööt ei tohi moodustada aastasest söödaratsioonist enam kui 40 %. Kasutatakse osalist välikarjatamist, st kari võib päeval vabalt karjamaal ringi liikuda ja pöördub õhtul lauta tagasi, samas tuleb loomi jälgida, vaktsineerida ja vajaduse korral ravida. Loomi peetakse välikarjamaadel septembrist juunini.

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Piimakarja karjatamine, piima tootmine, kalgendamine ja laagerdamine.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

—

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta

Kaitstud päritolunimetusega juustu „Pecorino Crotonese” turustatakse tervelt või tükkidena, vastavalt kehtivatele eeskirjadele. Turustatavale juustule „Pecorino Crotonese” paigaldataval märgisel on lisaks õigusaktides sätestatud teabele veel järgmised tähised: „Pecorino Crotonese” logo, millele järgneb märge „Kaitstud päritolunimetus” või lühend „KPN”, Euroopa Liidu sümbol, vajaduse korral viide ELi määrusele ning tootmis- või pakendamisüksuse nimetus ja aadress. Rahvusvahelisele turule suunatavate juustude puhul võib märge „Denominazione di Origine Protetta” (kaitstud päritolunimetus) ja lühend D.O.P (KPN) ja Euroopa Liidu logo olla sihtriigi keeles. Toote logo koosneb kahest osast: vasakul pool paikneb graafiline kujund, paremal pool sõnaline tekst. Logo peab olema kuumutamise teel või reljeeftempli abil pressitud juustu pinnale, tekstiosa asub juustu serval.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Juustu valmistamise ja laagerdamise piirkond hõlmab Crotone provintsi järgmiste kommuunide haldusterritooriumi: Belvedere Spinello, Caccuri, Carfizzi, Casabona, Castelsilano, Cerenzia, Cirò, Cirò Marina, Cotronei, Crotone, Crucoli, Cutro, Isola di Capo Rizzuto, Melissa, Mesoraca, Pallagorio, Petilia Policastro, Rocca di Neto, Roccabernarda, San Mauro Marchesato, San Nicola Dell’Alto, Santa Severina, Savelli, Scandale, Strongoli, Umbriatico, Verzino; Catanzaro provintsi järgmiste kommuunide haldusterritooriumi: Andali, Belcastro, Botricello, Cerva, Cropani, Marcedusa, Petronà, Sellia, Sersale, Simeri Crichi, Soveria Simeri, Zagarise; Cosenza provintsi järgmiste kommuunide haldusterritooriumi: di Bocchigliero, Calopezzati, Caloveto, Campana, Cariati, Cropalati, Crosia, Mandatoriccio, Crosia, Paludi, Pietrapaola e San Giovanni in Fiore, Scala Coeli, Terravecchia.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Juustu tootmise piirkond on geograafiliselt, ajalooliselt ja kultuuriliselt ühtne ning vastab suuremalt jaolt alale, mis kannab 1390. aastast (meie ajaarvamise järgi) nimetust Marchesato di Crotone.

Juustu tootmise piirkonnale on iseloomulikud Crotone jaoks tüüpilised pliotseeniajastu savikünkad ja piirkonda ümbritsevad mäeahelikud, mis piirnevad Crotone provintsiga ning ulatuvad Sila Piccolast kuni Sila Grandeni. Kõnealune geograafiline piirkond on füüsilisest vaatenurgast väga hästi ühendatud: kõrgemate mägedega ja Joonia mere vahel asuva Sila platoo künkad pakuvad väga häid võimalusi lambakarjade suviseks karjatamiseks. Piirkonna reljeefi eripära mõjutab kohalikku ilmastikku, mida iseloomustavad külmad talved ja soojad suved, kusjuures temperatuurikõikumised on küllaltki piiratud, õhuniiskus on stabiilne, keskmine suhteline õhuniiskus on 58 %.

Juustu „Pecorino Crotonese” tootmise piirkonnas on 398 lambakasvatusettevõtet kokku ligikaudu 49 000 lambaga, kusjuures erinevalt ülejäänud Itaalias täheldatust on karja suurus viimase kümne aasta jooksul kasvanud ligikaudu 4 % võrra.

Lambakarjatamise meetod on poolvaba karjatamine ja sellega on seotud sesoonne ümberpaiknemine. Juustu tootmise piirkond pakub väga häid võimalusi lammaste karjatamiseks (karjamaadega seotud maa moodustab 40 % kogu kasutatavast põllumajandusmaast), seal kasvab mitmeid taimeliike, mida on peetud zootehniliselt ebahuvitavateks või isegi umbrohuks, kuid mis esinevad laialdaselt tootmispiirkonna tüüpilistel äärealadel. Karjamaade kasutus on küllaltki ühtlane. Marchesato looduslike karjamaade taimestik koosneb peaasjalikult rohelistest taimedest, nagu raiheina, ristiku, siguri, kroon-magusristiku ja lutserni kohalikud ökotüübid.

Selles piirkonnas on juustumeistri amet küllaltki autoriteetne ja annab tunnistust pikaajalistest väljakujunenud traditsioonidest. Oluline on, et perekonnaliikmete töökäte kasutamine juustu valmistamisel on võimaldanud säilitada muutumatuna omaaegsed juustuvalmistamise meetodid. Juustumeistrite oskusteave on kõnealuse käsitsi valmistatava juustu puhul tähtis tegur. Äärmiselt oluline on, et juustumeister oskaks määratleda piima kalgendumise täpse ajahetke enne kalgendi tükeldamist kohalikku päritolu töövahendi miscu abil, mille tulemusena saadakse ligikaudu riisiterasuurused kalgenditükid. Kõnealune töövahend võimaldab oma kuju eripära tõttu kalgendit energiliselt tükeldada ja vabastada seejuures olulisel määral rasvainet; järele jääv piimja konsistentsiga vadak, mida nimetatakse kohaliku nimetusega lacciata, annab tunnistust kalgendi töötlemise õnnestumisest. Järgnevad olulised juustuvalmistamise etapid on frugatura (kalgendi segamine spetsiaalse segamispulgaga) ja kalgendi käsitsi pressimine, seejärel paigutatakse kalgend korvidesse. Pärast eespool osutatud etappe segatakse kalgendit uuesti ning valatakse välja, seejärel pressitakse uuesti korvidesse ning lõpuks kastetakse lacciata’sse (piimavadakusse). Seejärel toimub juustu hapendamine, mis võib kesta mitu päeva, lõpuks juust laagerdatakse. Laagerdamise käigus tekib juustu pinnale tüüpiline hallitus, mille arengut juustumeister peab jälgima, eraldades korralikult laagerdunud juustud ülejäänutest. Laagerdamise käigus otsustab juustumeister, millal on õige aeg juustude ümberpööramiseks, harjamiseks või pesemiseks ning oliiviõlisse kastmiseks või oliiviõlikihiga katmiseks.

5.2.   Toote eripära

Juustu „Pecorino Crotonese” eripärad on

| — | kerge lambapiima lõhn, mis moodustab tasakaalustatud lõhnabuketi muude lõhnakomponentidega, nagu heina, niidutaimede, pähklite ja suitsu lõhn, kusjuures ükski neist lõhnadest ei domineeri ülemäära, vaid lambapiima lõhn võib olla ülejäänutest pisut enam märgatav; |
| --- | --- |

—

kerge lambapiima lõhn, mis moodustab tasakaalustatud lõhnabuketi muude lõhnakomponentidega, nagu heina, niidutaimede, pähklite ja suitsu lõhn, kusjuures ükski neist lõhnadest ei domineeri ülemäära, vaid lambapiima lõhn võib olla ülejäänutest pisut enam märgatav;

| — | tihke konsistentsiga juustumass, milles on vähe tühemikke. Juustumass tundub süües väga vähe vetruv, tuntav on teralisus, mälumise käigus terad kaovad. Rasvade olemasolu on süües tuntav, samas ei ole märgata võilaadset konsistentsi. Mälumise ja kehasoojuse koosmõjul tekib samasugune lõhna- ja maitseaisting nagu juustu lõikamisel, kuid see on veelgi täiuslikum, eriti juustu neelamise hetkel. Sel hetkel täidab juustu eripärane, kestev ja meeldiv maitse kogu suu; |
| --- | --- |

—

tihke konsistentsiga juustumass, milles on vähe tühemikke. Juustumass tundub süües väga vähe vetruv, tuntav on teralisus, mälumise käigus terad kaovad. Rasvade olemasolu on süües tuntav, samas ei ole märgata võilaadset konsistentsi. Mälumise ja kehasoojuse koosmõjul tekib samasugune lõhna- ja maitseaisting nagu juustu lõikamisel, kuid see on veelgi täiuslikum, eriti juustu neelamise hetkel. Sel hetkel täidab juustu eripärane, kestev ja meeldiv maitse kogu suu;

| — | korvi tekitatud nähtavad jäljed juustu pinnal. |
| --- | --- |

—

korvi tekitatud nähtavad jäljed juustu pinnal.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

| — | Pooleldi välikarjamaadel peetavate loomade karjatamise süsteemi eripära tuleneb asjaolust, et lammaste sööt koosneb peaasjalikult kindlaksmääratud geograafilise piirkonna looduslikest taimedest. Juustu „Pecorino Crotonese” iseloomulik lõhn on seotud teatavate ühenditega, nagu terpeenid ja seskviterpeenid, mida sisaldavad piisavas koguses ainult mõned taimeperekonnad, nagu kõrrelised, ristõielised, sarikalised ja korvõielised taimed ning teised lammaste karjatamisel nende tavapärasesse söödaratsiooni kuuluvad taimed. Söödaks kasutatavad kultuurtaimed seevastu sisaldavad kõnealuseid ühendeid vaid vähe või väga vähe. Tegemist on väga tugevalt lõhnavate ja teatavate kindlate taimedega seotud ühenditega ning nende olemasolu juustus võimaldab kindlaks määrata piirkonna, kus lambaid on karjatatud. Just looduslik mikrofloora määrab ära juustu „Pecorino Crotonese” organoleptilised omadused. Traditsiooniline rändkarjatamine võimaldab lisaks sellele vältida lammaste keskkonna- ja söödastressi ning säilitada sellest tulenevalt nende piima lõhna- ja maitseomadused. |
| --- | --- |

—

Pooleldi välikarjamaadel peetavate loomade karjatamise süsteemi eripära tuleneb asjaolust, et lammaste sööt koosneb peaasjalikult kindlaksmääratud geograafilise piirkonna looduslikest taimedest. Juustu „Pecorino Crotonese” iseloomulik lõhn on seotud teatavate ühenditega, nagu terpeenid ja seskviterpeenid, mida sisaldavad piisavas koguses ainult mõned taimeperekonnad, nagu kõrrelised, ristõielised, sarikalised ja korvõielised taimed ning teised lammaste karjatamisel nende tavapärasesse söödaratsiooni kuuluvad taimed. Söödaks kasutatavad kultuurtaimed seevastu sisaldavad kõnealuseid ühendeid vaid vähe või väga vähe. Tegemist on väga tugevalt lõhnavate ja teatavate kindlate taimedega seotud ühenditega ning nende olemasolu juustus võimaldab kindlaks määrata piirkonna, kus lambaid on karjatatud. Just looduslik mikrofloora määrab ära juustu „Pecorino Crotonese” organoleptilised omadused. Traditsiooniline rändkarjatamine võimaldab lisaks sellele vältida lammaste keskkonna- ja söödastressi ning säilitada sellest tulenevalt nende piima lõhna- ja maitseomadused.

| — | Piirkonna ilmastik avaldab otsustavat mõju juustu laagerdumise protsessile ja annab juustule „Pecorino Crotonese” erilise tekstuuri. Juustu tootmise piirkonna iseloomulik õhuniiskuse tase on sajandite kestel soodustanud laagerdamismeetodite väljakujunemist ja on juustu laagerdumise protsessi jaoks oluline looduslik ressurss. Nõuetekohase laagerdumise jaoks ei tohi õhuniiskus olla liiga suur, sest juust võib sel juhul täielikult mitte kuivada, samuti ei tohi niiskus ülemääraselt varieeruda, vaid peab kogu laagerdumisperioodi ulatuses võimaldama tagada ühtlased tingimused. Õhuniiskuse stabiilsus võimaldab juustul „Pecorino Crotonese” laagerduda järk-järgult, juust omandab selle protsessi käigus oma eripärase füüsikalise struktuuri, mida iseloomustab eeskätt massi tihkus ja tühemike puudumine. |
| --- | --- |

—

Piirkonna ilmastik avaldab otsustavat mõju juustu laagerdumise protsessile ja annab juustule „Pecorino Crotonese” erilise tekstuuri. Juustu tootmise piirkonna iseloomulik õhuniiskuse tase on sajandite kestel soodustanud laagerdamismeetodite väljakujunemist ja on juustu laagerdumise protsessi jaoks oluline looduslik ressurss. Nõuetekohase laagerdumise jaoks ei tohi õhuniiskus olla liiga suur, sest juust võib sel juhul täielikult mitte kuivada, samuti ei tohi niiskus ülemääraselt varieeruda, vaid peab kogu laagerdumisperioodi ulatuses võimaldama tagada ühtlased tingimused. Õhuniiskuse stabiilsus võimaldab juustul „Pecorino Crotonese” laagerduda järk-järgult, juust omandab selle protsessi käigus oma eripärase füüsikalise struktuuri, mida iseloomustab eeskätt massi tihkus ja tühemike puudumine.

| — | Kõnealust juustu ja piirkonna kohalikku elanikkonda ühendav lahutamatu side, mis avaldub kohalike juustumeistrite rakendatavas traditsioonilises kalgendamismeetodis, on võimaldanud säilitada Crotone kui olulise piimatöötlemispiirkonna kuulsust. Peaaegu täiel määral perekondlikku tööjõudu kasutav tootmine on ühelt poolt taganud traditsioonilise tootmisviisi püsimise ja annab teiselt poolt märku märkimisväärselt kõrgest spetsialiseerumise tasemest ja tootmise käsitöönduslikust iseloomust, mis on vältimatult seotud selliste inimressurssidega, mida mujal ei ole võimalik kasutada. Need tehnilised oskused on eriti olulised seetõttu, et teatud juustuvalmistamistoimingud tehakse käsitsi – sellisteks toiminguteks on kalgendi tükeldamine, juustu vormimine, mitmed töötlemistoimingud ja juustu kontrollimine laagerdamise käigus. |
| --- | --- |

—

Kõnealust juustu ja piirkonna kohalikku elanikkonda ühendav lahutamatu side, mis avaldub kohalike juustumeistrite rakendatavas traditsioonilises kalgendamismeetodis, on võimaldanud säilitada Crotone kui olulise piimatöötlemispiirkonna kuulsust. Peaaegu täiel määral perekondlikku tööjõudu kasutav tootmine on ühelt poolt taganud traditsioonilise tootmisviisi püsimise ja annab teiselt poolt märku märkimisväärselt kõrgest spetsialiseerumise tasemest ja tootmise käsitöönduslikust iseloomust, mis on vältimatult seotud selliste inimressurssidega, mida mujal ei ole võimalik kasutada. Need tehnilised oskused on eriti olulised seetõttu, et teatud juustuvalmistamistoimingud tehakse käsitsi – sellisteks toiminguteks on kalgendi tükeldamine, juustu vormimine, mitmed töötlemistoimingud ja juustu kontrollimine laagerdamise käigus.

| — | Juustu valmistamise geograafilises piirkonnas olemas olevate või sellest pärinevate looduslike vadaku- (sieri innesti) või piimapõhiste (lattoinnesto) fermentide kasutamine loob piirkonnaga olulise mikrobioloogilise seose. Kohapeal toodetud piimast saadav vadak tagab sellele piirkonnale tüüpiliste piimabakterite olemasolu ja toetab sellest tulenevalt toote eripära. |
| --- | --- |

—

Juustu valmistamise geograafilises piirkonnas olemas olevate või sellest pärinevate looduslike vadaku- (sieri innesti) või piimapõhiste (lattoinnesto) fermentide kasutamine loob piirkonnaga olulise mikrobioloogilise seose. Kohapeal toodetud piimast saadav vadak tagab sellele piirkonnale tüüpiliste piimabakterite olemasolu ja toetab sellest tulenevalt toote eripära.

Juust „Pecorino Crotonese” on tootmispiirkonnaks oleva maakoha lahutamatu osa. Juba väga varased allikad, mis pärinevad keskajaeelsest perioodist, annavad tunnistust toote valmistamisest, XVI sajandist pärinevad dokumendid tõendavad kõnealuse juustu eksportimist. Austria asekuningriigi aastatel (1707–1734) eksporditi juustu juba väga suures ulatuses. 1712. aasta jaanuari alguses müüs Giacinto Tassone di Cutro Napoli kaupmehele Aniello Montagnale „200 cantara’t sama aasta aukudeta ja pragunemata Crotone juustu, mis ei olnud paisunud ega vaklade söödud”. Viimase 25 aasta jooksul on nimetust „Pecorino Crotonese” kasutatud järjepidevalt kohalike lambakasvatajate ühingu turustatava juustu märgistel, samuti on kõnealust toodet püütud mitu korda jäljendada geograafilisest piirkonnast väljaspool asuvates piirkondades.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(määruse (EÜ) nr 510/2006 (3) artikli 5 lõige 7)

Pädev valitsusasutus algatas siseriikliku vastuväidete esitamise menetluse, avaldades 23. veebruari 2012. aasta Itaalia Vabariigi Ametlikus Teatajas nr 46 ettepaneku tunnustada nimetust „Pecorino Crotonese” kaitstud päritolunimetusena (KPN).

Toote spetsifikaadi täieliku tekstiga saab tutvuda järgmisel veebisaidil: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

või otse põllumajandus-, toiduaine- ja metsandusministeeriumi kodulehel (http://www.politicheagricole.it), kus tuleb klõpsata lingile „Qualità e sicurezza” („Kvaliteet ja toiduohutus”) (ekraanil ülal paremal) ja seejärel lingile „Disciplinari di Produzione allesame dell’UE” („Euroopa Liidule hindamiseks esitatud spetsifikaadid”).

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3)  Vt joonealune märkus 2.

---