# Euroopan unionin C 207/2014

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 207 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 57. vuosikerta3. heinäkuu 2014 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 207

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

57. vuosikerta3. heinäkuu 2014

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tiedotteet |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2014/C 207/01 | Euron kurssi | 1 |
| 2014/C 207/02 | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY täytäntöönpanemisesta tilalämmittimien ja yhdistelmälämmittimien ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten osalta annetun komission asetuksen (EU) N:o 813/2013 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/30/EU täydentämisestä tilalämmittimien, yhdistelmälämmittimien, tilalämmittimestä, lämmönsäätölaitteesta ja aurinkolämpölaitteesta koostuvien kokoonpanojen sekä yhdistelmälämmittimestä, lämmönsäätölaitteesta ja aurinkolämpölaitteesta koostuvien kokoonpanojen energiamerkinnän osalta annetun komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 811/2013 täytäntöönpanoon liittyvä komission tiedonanto | 2 |
| 2014/C 207/03 | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY täytäntöönpanemisesta vedenlämmittimien ja kuumavesisäiliöiden ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten osalta annetun komission asetuksen (EU) N:o 814/2013 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/30/EU täydentämisestä vedenlämmittimien, kuumavesisäiliöiden ja vedenlämmittimestä ja aurinkolämpölaitteesta koostuvien kokoonpanojen energiamerkinnän osalta annetun komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 812/2013 täytäntöönpanoon liittyvä komission tiedonanto | 22 |
| | Tilintarkastustuomioistuin |
| 2014/C 207/04 | Erityiskertomus nro 5/2014 Euroopan pankkivalvonnan kehittyminen – Euroopan pankkiviranomainen ja sen muuttuva toimintaympäristö | 41 |
| | EUROOPAN TALOUSALUEESEEN LIITTYVÄT TIEDOTTEET |
| | EFTAn valvontaviranomainen |
| 2014/C 207/05 | Valtiontuki – päätös olla vastustamatta tukea | 42 |
| 2014/C 207/06 | Valtiontuki – Päätös olla vastustamatta tukea | 43 |
| 2014/C 207/07 | Valtiontuki – päätös olla vastustamatta tukea | 44 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2014/C 207/01

Euron kurssi

1

2014/C 207/02

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY täytäntöönpanemisesta tilalämmittimien ja yhdistelmälämmittimien ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten osalta annetun komission asetuksen (EU) N:o 813/2013 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/30/EU täydentämisestä tilalämmittimien, yhdistelmälämmittimien, tilalämmittimestä, lämmönsäätölaitteesta ja aurinkolämpölaitteesta koostuvien kokoonpanojen sekä yhdistelmälämmittimestä, lämmönsäätölaitteesta ja aurinkolämpölaitteesta koostuvien kokoonpanojen energiamerkinnän osalta annetun komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 811/2013 täytäntöönpanoon liittyvä komission tiedonanto

2

2014/C 207/03

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY täytäntöönpanemisesta vedenlämmittimien ja kuumavesisäiliöiden ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten osalta annetun komission asetuksen (EU) N:o 814/2013 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/30/EU täydentämisestä vedenlämmittimien, kuumavesisäiliöiden ja vedenlämmittimestä ja aurinkolämpölaitteesta koostuvien kokoonpanojen energiamerkinnän osalta annetun komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 812/2013 täytäntöönpanoon liittyvä komission tiedonanto

22

Tilintarkastustuomioistuin

2014/C 207/04

Erityiskertomus nro 5/2014 Euroopan pankkivalvonnan kehittyminen – Euroopan pankkiviranomainen ja sen muuttuva toimintaympäristö

41

EUROOPAN TALOUSALUEESEEN LIITTYVÄT TIEDOTTEET

EFTAn valvontaviranomainen

2014/C 207/05

Valtiontuki – päätös olla vastustamatta tukea

42

2014/C 207/06

Valtiontuki – Päätös olla vastustamatta tukea

43

2014/C 207/07

Valtiontuki – päätös olla vastustamatta tukea

44

---

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | HALLINNOLLISET MENETTELYT |
| | Euroopan henkilöstövalintatoimisto (EPSO) |
| 2014/C 207/08 | Ilmoitus avoimista kilpailuista | 45 |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2014/C 207/09 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.7230 – Bekaert / Pirelli Steel Tyre Cord Business) (
  1
  ) | 46 |
| 2014/C 207/10 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.7132 – INEOS/Doeflex) (
  1
  ) | 47 |

V   Ilmoitukset

HALLINNOLLISET MENETTELYT

Euroopan henkilöstövalintatoimisto (EPSO)

2014/C 207/08

Ilmoitus avoimista kilpailuista

45

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2014/C 207/09

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.7230 – Bekaert / Pirelli Steel Tyre Cord Business) (
  1
  )

1

46

2014/C 207/10

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.7132 – INEOS/Doeflex) (
  1
  )

1

47

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 3.7.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 207/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 207/1

---

Euron kurssi (1)

2. heinäkuuta 2014

(2014/C 207/01)

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,3656 |
| JPY | Japanin jeniä | 138,65 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4563 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,79580 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,1574 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,2137 |
| ISK | Islannin kruunua | |
| NOK | Norjan kruunua | 8,4250 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 27,432 |
| HUF | Unkarin forinttia | 311,10 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,1456 |
| RON | Romanian leuta | 4,3864 |
| TRY | Turkin liiraa | 2,9053 |
| AUD | Australian dollaria | 1,4447 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,4535 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 10,5835 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,5568 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,7013 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 377,92 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 14,6314 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 8,4816 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,5865 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 16 272,80 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,3706 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 59,538 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 46,7560 |
| THB | Thaimaan bahtia | 44,204 |
| BRL | Brasilian realia | 3,0113 |
| MXN | Meksikon pesoa | 17,6777 |
| INR | Intian rupiaa | 81,3283 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,3656

JPY

Japanin jeniä

138,65

DKK

Tanskan kruunua

7,4563

GBP

Englannin puntaa

0,79580

SEK

Ruotsin kruunua

9,1574

CHF

Sveitsin frangia

1,2137

ISK

Islannin kruunua

NOK

Norjan kruunua

8,4250

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

27,432

HUF

Unkarin forinttia

311,10

LTL

Liettuan litiä

3,4528

PLN

Puolan zlotya

4,1456

RON

Romanian leuta

4,3864

TRY

Turkin liiraa

2,9053

AUD

Australian dollaria

1,4447

CAD

Kanadan dollaria

1,4535

HKD

Hongkongin dollaria

10,5835

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,5568

SGD

Singaporen dollaria

1,7013

KRW

Etelä-Korean wonia

1 377,92

ZAR

Etelä-Afrikan randia

14,6314

CNY

Kiinan juan renminbiä

8,4816

HRK

Kroatian kunaa

7,5865

IDR

Indonesian rupiaa

16 272,80

MYR

Malesian ringgitiä

4,3706

PHP

Filippiinien pesoa

59,538

RUB

Venäjän ruplaa

46,7560

THB

Thaimaan bahtia

44,204

BRL

Brasilian realia

3,0113

MXN

Meksikon pesoa

17,6777

INR

Intian rupiaa

81,3283

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 3.7.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 207/2 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 207/2

---

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY täytäntöönpanemisesta tilalämmittimien ja yhdistelmälämmittimien ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten osalta annetun komission asetuksen (EU) N:o 813/2013 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/30/EU täydentämisestä tilalämmittimien, yhdistelmälämmittimien, tilalämmittimestä, lämmönsäätölaitteesta ja aurinkolämpölaitteesta koostuvien kokoonpanojen sekä yhdistelmälämmittimestä, lämmönsäätölaitteesta ja aurinkolämpölaitteesta koostuvien kokoonpanojen energiamerkinnän osalta annetun komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 811/2013 täytäntöönpanoon liittyvä komission tiedonanto

(2014/C 207/02)

1.   Väliaikaisesti sovellettavien mittaus- ja laskentamenetelmien (1) nimet ja viitetiedot asetuksen (EU) N:o 813/2013 ja erityisesti sen liitteiden III ja IV sekä asetuksen (EU) N:o 811/2013 ja erityisesti sen liitteiden VII ja VIII täytäntöönpanoa varten.

2.   Kursivoidut parametrit määritellään asetuksessa (EU) N:o 813/2013 ja asetuksessa (EU) N:o 811/2013.

3.   Viitetiedot

| Parametri | Organisaatio | Viite/nimi | Huomautukset |
| --- | --- | --- | --- |
| Kaasumaista polttoainetta käyttävät kattilatilalämmittimet ja kattilayhdistelmälämmittimet |
| η, P, laitetyypit, Pstby
  , Pign | CEN | EN 15502-1:2012 Kaasulämmitteiset lämmityskattilat. Osa 1: Yleiset vaatimukset ja testaus | EN 15502-1:2012 korvaa standardit EN 297, EN 483, EN 677, EN 656, EN 13836 ja EN 15420. |
| Hyötylämpöteho nimellislämpöteholla P4
  ja hyötysuhde nimellislämpöteholla η4
  lämpötilassa 80/60 °C | CEN | § 3.1.6 Nimellisteho (määritelmä, symboli Pn);
  § 3.1.5.7 Hyötysuhde (määritelmä, symboli ηu);
  § 9.2.2 (testi) | Kaikki hyötysuhdearvot ilmoitetaan ylemmän lämpöarvon perusteella. |
| Laitetyypit, määritelmät | CEN | § 3.1.10. Kattilatyypit ja määritelmät ”yhdistelmäkattila”, ”matalalämpökattila” ja ”kondenssikattila”;
  § 8.15. Kondensaatin muodostuminen (vaatimukset ja testi) | |
| Hyötylämpöteho 30 %:ssa nimellislämpötehosta P1
  ja hyötysuhde 30 %:ssa nimellislämpötehosta η1
  osapolttoaineteholla ja matalilla lämpötila-asetuksilla | CEN | § 3.1.5.7. Hyötysuhde (määritelmä, symboli ηu);
  § 9.3.2. Hyötysuhde osakuormalla, testit | 1) | Testit tehdään 30 %:ssa nimellisestä polttoainetehosta, ei pienimmällä jatkuvalla polttoaineteholla. |

Parametri

Organisaatio

Viite/nimi

Huomautukset

Kaasumaista polttoainetta käyttävät kattilatilalämmittimet ja kattilayhdistelmälämmittimet

η, P, laitetyypit, Pstby
  , Pign

CEN

EN 15502-1:2012 Kaasulämmitteiset lämmityskattilat. Osa 1: Yleiset vaatimukset ja testaus

EN 15502-1:2012 korvaa standardit EN 297, EN 483, EN 677, EN 656, EN 13836 ja EN 15420.

Hyötylämpöteho nimellislämpöteholla P4
  ja hyötysuhde nimellislämpöteholla η4
  lämpötilassa 80/60 °C

CEN

§ 3.1.6 Nimellisteho (määritelmä, symboli Pn);

§ 3.1.5.7 Hyötysuhde (määritelmä, symboli ηu);

§ 9.2.2 (testi)

Kaikki hyötysuhdearvot ilmoitetaan ylemmän lämpöarvon perusteella.

Laitetyypit, määritelmät

CEN

§ 3.1.10. Kattilatyypit ja määritelmät ”yhdistelmäkattila”, ”matalalämpökattila” ja ”kondenssikattila”;

§ 8.15. Kondensaatin muodostuminen (vaatimukset ja testi)

Hyötylämpöteho 30 %:ssa nimellislämpötehosta P1
  ja hyötysuhde 30 %:ssa nimellislämpötehosta η1
  osapolttoaineteholla ja matalilla lämpötila-asetuksilla

CEN

§ 3.1.5.7. Hyötysuhde (määritelmä, symboli ηu);

§ 9.3.2. Hyötysuhde osakuormalla, testit

1)

Testit tehdään 30 %:ssa nimellisestä polttoainetehosta, ei pienimmällä jatkuvalla polttoaineteholla.

| 2) | Testien paluulämpötilat ovat 30 °C (kondenssikattila), 37 °C (matalalämpökattila) tai 50 °C (vakiokattila).
  Standardin prEN 15502-1:2013 mukaan






  — | η4 on hyötysuhde nimellisellä polttoaineteholla tai vaihtuvatehoisilla kattiloilla suurimman ja pienimmän hyötypolttoainetehon aritmeettisella keskiarvolla; |
| --- | --- | --- |

2)

Testien paluulämpötilat ovat 30 °C (kondenssikattila), 37 °C (matalalämpökattila) tai 50 °C (vakiokattila).

Standardin prEN 15502-1:2013 mukaan

—

η4 on hyötysuhde nimellisellä polttoaineteholla tai vaihtuvatehoisilla kattiloilla suurimman ja pienimmän hyötypolttoainetehon aritmeettisella keskiarvolla;

| — | η1 on hyötysuhde 30 %:ssa nimellisestä polttoainetehosta tai vaihtuvatehoisilla kattiloilla 30 %:ssa suurimman ja pienimmän hyötypolttoainetehon aritmeettisesta keskiarvosta. |
| --- | --- |

—

η1 on hyötysuhde 30 %:ssa nimellisestä polttoainetehosta tai vaihtuvatehoisilla kattiloilla 30 %:ssa suurimman ja pienimmän hyötypolttoainetehon aritmeettisesta keskiarvosta.

Valmiustilan lämpöhäviö Pstby

CEN

§ 9.3.2.3.1.3 Valmiustilan häviöt (testi)

Sytytyspolttimen tehonkulutus Pign

CEN

§ 9.3.2 Taulukot 6 ja 7: Q3 = jatkuvatoiminen sytytyspoltin

Koskee sytytyspolttimia, jotka toimivat pääpolttimen ollessa pois päältä -tilassa.

Typen oksidien päästöt NOx

CEN

EN 15502-1:2012

§ 8.13. NOX (luokittelu, testi- ja laskentamenetelmät)

NOX-päästöt ilmoitetaan ylemmän lämpöarvon perusteella.

Nestemäistä polttoainetta käyttävät kattilatilalämmittimet ja kattilayhdistelmälämmittimet

Yleiset testiolosuhteet

EN 304:1992; A1:1998; A2:2003; Lämmityskattilat. Testausohje sumutusöljypolttimella varustettuja lämmityskattiloita varten;

Jakso 5 (Testit)

Valmiustilan lämpöhäviö Pstby

CEN

EN 304 kuten edellä;

§ 5.7 Valmiustilan häviön määrittäminen

Pstby
  = q × (P4/η4), ”q” on määritelty EN 304:ssa.

EN 304:ssa kuvattu testi tehdään arvolla Δ30K.

Tilalämmityksen kausittainen energiatehokkuus aktiivitilassa ηson
  , testitulokset hyötyteholle P

CEN

Kondenssikattiloilla:

EN 15034:2006. Lämmityskattilat. Polttoöljykäyttöiset kondenssikattilat; § 5.6 Hyötysuhde.

EN 15034:2006 koskee öljykäyttöisiä kondenssikattiloita.

Vakio- ja matalalämpökattiloilla:

EN 304:1992; A1:1998; A2:2003; Lämmityskattilat. Testausohje sumutusöljypolttimella varustettuja lämmityskattiloita varten;

Jakso 5 (Testit)

Lämmityskattiloihin, joiden polttimot on varustettu palamisilmapuhaltimella, sovelletaan standardien EN 303-1, EN 303-2 ja EN 303-4 vastaavia osia. Injektiopolttimiin, jotka eivät ole puhallinavusteisia, sovelletaan standardia EN 1:1998.

Parametrien η1
  ja η4
  testiolosuhteet (teho- ja lämpötila-asetukset) ovat samat kuin edellä kuvatuilla kaasulämmitteisillä kattiloilla.

Typen oksidien päästöt NOx

CEN

EN 267:2009+A1:2011

Nestemäisiä polttoaineita käyttävät automaattiset palamisilmapuhaltimella varustetut polttimot;

§ 4.8.5. NOX- ja CO-päästöjen raja-arvot;

§ 5. Testaus. LIITE B. Päästöjen mittaukset ja korjaukset.

NOX-päästöt ilmoitetaan ylemmän lämpöarvon perusteella.

Sovelletaan polttoaineen viitetyppipitoisuutta 140 mg/kg. Jos mitataan jokin muu typpipitoisuus, ainoastaan lämmityspetrolia lukuun ottamatta, sovelletaan seuraavaa korjausyhtälöä:

Formula

NOX(EN 267) on NOX-arvo korjattuna viiteolosuhteisiin, kun polttoöljyn typpipitoisuudeksi on valittu 140 mg/kg;

NOXref on B.2 kohdan mukaisesti mitattu NOX-arvo;

Nmeas on polttoöljyn typpipitoisuus (mg/kg);

Nref = 140 mg/kg.

Standardin vaatimusten noudattamisen todentamisessa käytetään arvoa NOX(EN 267).

Sähkökattilatilalämmittimet ja sähkökattilayhdistelmälämmittimet

Sähkökattilatilalämmittimien ja sähkökattilayhdistelmälämmittimien tilalämmityksen kausittainen energiatehokkuus ηs

Euroopan komissio

Tämän tiedonannon 4 kohta

Lisätekijöitä kattilatilalämmittimien, kattilayhdistelmälämmittimien ja yhteistuotantotilalämmittimien tilalämmityksen kausittaiseen energiatehokkuuteen liittyviä mittauksia ja laskelmia varten.

Yhteistuotantotilalämmittimet

Yhteistuotantotilalämmittimen hyötylämpöteho nimellislämpöteholla lisälämmitin kytkettynä pois päältä PCHP100+Sup0
  . Yhteistuotantotilalämmittimen hyötylämpöteho nimellislämpöteholla lisälämmitin kytkettynä päälle PCHP100+Sup100
  .

Yhteistuotantotilalämmittimen hyötysuhde nimellislämpöteholla lisälämmitin kytkettynä pois päältä ηCHP100+Sup0
  . Yhteistuotantotilalämmittimen hyötysuhde nimellislämpöteholla lisälämmitin kytkettynä päälle ηCHP100+Sup100
  .

Yhteistuotantotilalämmittimen sähköhyötysuhde nimellislämpöteholla lisälämmitin kytkettynä pois päältä ηel,CHP100+Sup0
  . Yhteistuotantotilalämmittimen sähköhyötysuhde nimellislämpöteholla lisälämmitin kytkettynä päälle ηel,CHP100+Sup100
  .

CEN

FprEN 50465:2013

Kaasulaitteet. Yhdistetyt lämmön- ja sähköntuotantolaitteet, joiden nimellinen polttoaineteho on enintään 70 kW

Lämpötehot:

6.3 Polttoaineteho ja lämpö- ja sähköteho; 7.3.1 ja 7.6.1;

Hyötysuhteet:

7.6.1 Hyötysuhde (Hi) ja 7.6.2.1 Hyötysuhde – Tilalämmityksen kausittainen energiatehokkuus – muuntaminen ylempään lämpöarvoon perustuvaksi hyötysuhteeksi

PCHP100+Sup0
  vastaa arvoa

QCHP_100+Sup_0
  × ηth,CHP_100+Sup_0

standardissa FprEN 50465:2013

PCHP100+Sup100
  vastaa arvoa

QCHP_100+Sup_100
  × ηth,CHP_100+Sup_100

standardissa FprEN 50465:2013

ηCHP100+Sup0
  vastaa arvoa ηHs,th CHP_100+Sup_0

standardissa FprEN 50465:2013

ηCHP100+Sup100
  vastaa arvoa ηHs,th,CHP_100+Sup_100

standardissa FprEN 50465:2013

ηel,CHP100+Sup0
  vastaa arvoa ηHs,el,CHP_100+Sup_0

standardissa FprEN 50465:2013

ηel,CHP100+Sup100
  vastaa arvoa ηHs,el,CHP_100+Sup_100

standardissa FprEN 50465:2013

FprEN 50465 on viiteasiakirja ainoastaan laskettaessa arvoja PCHP100+Sup0
  , PCHP100+Sup100
  , ηCHP100+Sup0
  , ηCHP100+Sup100
  , ηel,CHP100+Sup0
  ja ηel,CHP100+Sup100
  .

Yhteistuotantotilalämmittimien arvojen ηs
  ja ηson
  käytetään tässä tiedonannossa kuvattua menetelmää.

Pstby
  , Pign

CEN

FprEN 50465:2013

Kaasulaitteet. Yhdistetyt lämmön- ja sähköntuotantolaitteet, joiden nimellinen polttoaineteho on enintään 70 kW

Valmiustilan lämpöhäviö Pstby

CEN

§ 7.6.4 Valmiustilan häviöt Pstby

Sytytyspolttimen tehonkulutus Pign

CEN

§ 7.6.5 Jatkuvatoimisen sytytyspolttimen polttoaineteho Qpilot

Pign
  vastaa arvoa Qpilot
  standardissa FprEN 50465:2013.

Typen oksidien päästöt NOX

CEN

FprEN 50465:2013

§ 7.8.2 NOX (Muut epäpuhtaudet)

NOX-päästöarvot mitataan milligrammoina polttoainepanoksen kilowattituntia kohti ja ilmaistaan ylempänä lämpöarvona. Testin aikana tuotettua sähköenergiaa ei oteta huomioon NOX-päästöjen laskennassa.

Kattilatilalämmittimet, kattilayhdistelmälämmittimet ja yhteistuotantotilalämmittimet

Lisäsähkönkulutus täydellä kuormalla elmax, osakuormalla elmin ja valmiustilassa PSB

CEN

EN 15456:2008: Lämmityskattilat. Lämmöntuottolaitteiden sähkönkulutus

EN 15502:2012 kaasulämmitteisille kattiloille

FprEN 50465:2013

Yhteistuotantotilalämmittimille

§ 7.6.3 Energiaan liittyvien tuotteiden lisäsähkönkulutus

Mittaus ilman kiertovesipumppua.

elmax vastaa arvoa Pelmax
  standardissa FprEN 50465:2013

elmin vastaa arvoa Pelmin
  standardissa FprEN 50465:2013

Arvoja elmax, elmin ja PSB
  määritettäessä otetaan huomioon päälämmönkehittimen lisäsähkönkulutus.

Äänitehotaso LWA

CEN

Äänitehotaso sisällä mitattuna:

EN 15036-1: Lämmityskattilat. Lämmönkehittimien ilmassa kantautuvia melupäästöjä koskevat testausohjeet. Osa 1: Lämmönkehittimien ilmassa kantautuvat melupäästöt

Akustiikan osalta EN 15036-1:ssä viitataan standardiin ISO 3743-1 Akustiikka. Melulähteiden äänitehotasojen määrittäminen. Tekninen menetelmä pienille siirrettäville melulähteille kaiuntakentässä. Osa 1: Vertailumenetelmä kovaseinäisessä mittaushuoneessa, sekä muihin sallittuihin menetelmiin, joista kullakin on omat tarkkuutensa.

Kattilatilalämmittimien, kattilayhdistelmälämmittimien ja yhteistuotantotilalämmittimien tilalämmityksen kausittainen energiatehokkuus ηs

Euroopan komissio

Tämän tiedonannon 4 kohta.

Lisätekijöitä kattilatilalämmittimien, kattilayhdistelmälämmittimien ja yhteistuotantotilalämmittimien tilalämmityksen kausittaiseen energiatehokkuuteen liittyviä mittauksia ja laskelmia varten.

Lämpöpumpputilalämmittimet ja lämpöpumppuyhdistelmälämmittimet

Testimenetelmät, sähkökäyttöiset höyry-puristuslämpöpumput

CEN

EN 14825:2013

Sisätilojen lämmitykseen ja jäähdytykseen tarkoitetut, sähkökäyttöisellä kompressorilla toimivat huoneilmastointilaitteet, nestejäähdyttimet ja lämpöpumput. Testaus ja luokitus osakuormaolosuhteissa ja kausittaisen suorituskyvyn laskenta

Jakso 8: Testimenetelmät kapasiteettien ja EERbin(Tj)- ja COPbin(Tj)-arvojen testaamiseksi aktiivitilassa osakuormaolosuhteissa

Jakso 9: Testimenetelmät sähkönkulutukselle termostaatti pois päältä-, valmius- ja kampikammion lämmitys -tilassa

Testimenetelmät, nestemäistä tai kaasumaista polttoainetta käyttävät moottorikäyttöiset höyry-puristuslämpöpumput

CEN

EN 14825:2013

Sisätilojen lämmitykseen ja jäähdytykseen tarkoitetut, sähkökäyttöisellä kompressorilla toimivat huoneilmastointilaitteet, nestejäähdyttimet ja lämpöpumput. Testaus ja luokitus osakuormaolosuhteissa ja kausittaisen suorituskyvyn laskenta

Jakso 8: Testimenetelmät kapasiteettien ja EERbin(Tj)- ja COPbin(Tj)-arvojen testaamiseksi aktiivitilassa osakuormaolosuhteissa

Jakso 9: Testimenetelmät sähkönkulutukselle termostaatti pois päältä-, valmius- ja kampikammion lämmitys ‐tilassa

Kunnes uusi eurooppalainen standardi julkaistaan. Työasiakirjaa laaditaan CEN/TC299 WG3 -asiantuntijaryhmässä.

Testimenetelmät, nestemäistä tai kaasumaista polttoainetta käyttävät sorptiolämpöpumput

CEN

prEN 12309-4:2013

Lämmitykseen ja/tai jäähdytykseen käytettävät kaasukäyttöiset sorptiolaitteet, joiden polttoaineteho on enintään 70 kW. Testimenetelmät

Sähkökäyttöiset tai nestemäistä tai kaasumaista polttoainetta käyttävät moottorikäyttöiset höyry-puristuslämpöpumput

Ilma-vesi-, suolavesi-vesi- ja vesi-vesi-laitteiden testiolosuhteet keskilämpötilan sovelluksille keskimääräisissä, kylmissä ja lämpimissä ilmasto-olosuhteissa lämmityskauden lämpökertoimen SCOP laskemiseksi sähkökäyttöisille lämpöpumpuille ja lämmityskauden primäärienergiakertoimen SPER laskemiseksi nestemäistä tai kaasumaista polttoainetta käyttäville moottorikäyttöisille lämpöpumpuille

CEN

EN 14825:2013

Luku 5.4.4, taulukot 18,19 ja 20 (ilma-vesi)

Luku 5.5.4, taulukot 30,31 ja 32 (suolavesi-vesi, vesi-vesi)

Palstalla ”muuttuva ulostulo” ilmoitettuja ulostulolämpötiloja sovelletaan lämpöpumppuihin, jotka säätävät ulostuloveden (virtauksen) lämpötilaa lämmöntarpeen mukaan. Lämpöpumpuilla, jotka eivät säädä ulostuloveden (virtauksen) lämpötilaa lämmöntarpeen mukaan, vaan joiden ulostulolämpötila on kiinteä, ulostulolämpötilan on asetettava palstan ”vakioulostulo” mukaisesti.

Standardia EN 14825:2013 sovelletaan nestemäistä tai kaasumaista polttoainetta käyttäviin moottorikäyttöisiin lämpöpumppuihin uuden eurooppalaisen standardin julkaisemiseen saakka.

Keskilämpötila vastaa standardin EN 14825:2013 korkeaa lämpötilaa.

Testit tehdään standardin EN 14825:2013 jakson 8 mukaisesti:

Kiinteän kapasiteetin laitteilla testejä sovelletaan standardin EN 14825:2013 luvun 8.4 mukaisesti. Testin aikaiset ulostulolämpötilat ovat joko ne, joilla saavutetaan standardin EN 14825:2013 mukaisia ilmoituspisteitä vastaavat keskimääräiset ulostulolämpötilat, TAI nämä tiedot on johdetaan lineaarisella interpolaatiolla / ekstarpolaatiolla standardin EN 14511-2:2013 testauspisteistä, täydennettynä tarvittaessa muilla ulostulolämpötiloilla tehdyillä testeillä.

Muuttuvan kapasiteetin laitteilla sovelletaan standardin EN 14825:2013 lukua 8.5.2. Testiolosuhteet ovat joko samat kuin mainitussa standardissa määritellyissä ilmoituspisteissä TAI testit voidaan suorittaa muissa ulostulolämpötiloissa ja osakuormaolosuhteissa ja tulokset voidaan interpoloida / ekstrapoloida lineaarisesti standardin EN 14825:2013 mukaisia ilmoituspisteitä koskevien tietojen määrittämiseksi.

Testiolosuhteiden A–F lisäksi, ”jos TOL on alle -20 °C, on otettava ylimääräinen laskentapiste olosuhteita -15 °C vastaavalla kapasiteetilla ja COP-arvolla” (EN 14825:2013, § 7.4). Tämän tiedonannon soveltamiseksi tätä pistettä kutsutaan nimellä ”G”.

Nestemäistä tai kaasumaista polttoainetta käyttävät sorptiolämpöpumput

Ilma-vesi-, suolavesi-vesi- ja vesi-vesi-laitteiden testiolosuhteet keskilämpötilan sovelluksille keskimääräisissä, kylmissä ja lämpimissä ilmasto-olosuhteissa lämmityskauden primäärienergiakertoimen SPER laskemiseksi

CEN

prEN 12309-3:2012

Lämmitykseen ja/tai jäähdytykseen käytettävät kaasukäyttöiset sorptiolaitteet, joiden polttoaineteho on enintään 70 kW. Osa 3: Testiolosuhteet

Luku 4.2, taulukot 5 ja 6

Keskilämpötila vastaa standardin prEN 12309-3:2012 korkeaa lämpötilaa.

Sähkökäyttöiset tai nestemäistä tai kaasumaista polttoainetta käyttävät moottorikäyttöiset höyry-puristuslämpöpumput

Ilma-vesi-, suolavesi-vesi- ja vesi-vesi-laitteiden testiolosuhteet matalan lämpötilan sovelluksille keskimääräisissä, kylmissä ja lämpimissä ilmasto-olosuhteissa lämmityskauden lämpökertoimen SCOP laskemiseksi sähkökäyttöisille lämpöpumpuille ja lämmityskauden primäärienergiakertoimen SPER laskemiseksi nestemäistä tai kaasumaista polttoainetta käyttäville moottorikäyttöisille lämpöpumpuille

CEN

EN 14825:2013

Luku 5.4.2, taulukot 11,12 ja 13 (ilma-vesi)

Luku 5.5.2, taulukot 24,25 ja 26 (suolavesi-vesi, vesi-vesi)

Palstalla ”muuttuva ulostulo” ilmoitettuja ulostulolämpötiloja sovelletaan lämpöpumppuihin, jotka säätävät ulostuloveden (virtauksen) lämpötilaa lämmöntarpeen mukaan. Lämpöpumpuilla, jotka eivät säädä ulostuloveden (virtauksen) lämpötilaa lämmöntarpeen mukaan, vaan joiden ulostulolämpötila on kiinteä, ulostulolämpötilan on asetettava palstan ”vakioulostulo” mukaisesti.

Samat huomautukset kuin keskimääräisillä ilmasto-olosuhteilla ja keskilämpötilan sovelluksilla, lukuun ottamatta huomautusta ”Keskilämpötila vastaa standardin EN 14825:2012 korkeaa lämpötilaa”.

Nestemäistä tai kaasumaista polttoainetta käyttävät sorptiolämpöpumput

Ilma-vesi-, suolavesi-vesi- ja vesi-vesi-laitteiden testiolosuhteet matalan lämpötilan sovelluksille keskimääräisissä, kylmissä ja lämpimissä ilmasto-olosuhteissa lämmityskauden primäärienergiakertoimen SPER laskemiseksi

CEN

prEN 12309-3:2012

Lämmitykseen ja/tai jäähdytykseen käytettävät kaasukäyttöiset sorptiolaitteet, joiden polttoaineteho on enintään 70 kW. Osa 3: Testiolosuhteet

Luku 4.2, taulukot 5 ja 6

Sähkökäyttöiset höyry-puristuslämpöpumput

Lämmityskauden lämpökertoimen SCOP laskeminen

CEN

EN 14825:2013

Sisätilojen lämmitykseen ja jäähdytykseen tarkoitetut, sähkökäyttöisellä kompressorilla toimivat huoneilmastointilaitteet, nestejäähdyttimet ja lämpöpumput. Testaus ja luokitus osakuormaolosuhteissa ja kausittaisen suorituskyvyn laskenta

Jakso 7: Viitearvojen SCOP, SCOPon ja SCOPnet laskentamenetelmä

Nestemäistä tai kaasumaista polttoainetta käyttävät moottorikäyttöiset höyry-puristuslämpöpumput

Lämmityskauden primäärienergiakertoimen SPER laskeminen

CEN

Uusia eurooppalaisia standardeja laaditaan.

SPER-kaavat määritellään analogisesti sähkökäyttöisten höyry-puristuslämpöpumppujen SCOP-kaavojen kanssa: arvot COP, SCOPnet
  , SCOPon
  ja SCOP korvataan arvoilla GUEGCV
  , PER, SPERnet
  , SPERon
  ja SPER.

Nestemäistä tai kaasumaista polttoainetta käyttävät sorptiolämpöpumput

Lämmityskauden primäärienergiakertoimen SPER laskeminen

CEN

prEN12309-6:2012

Lämmitykseen ja/tai jäähdytykseen käytettävät kaasukäyttöiset sorptiolaitteet, joiden polttoaineteho on enintään 70 kW. Osa 6: Kausittaisten kertoimien laskeminen

Arvo SPER vastaa arvoa SPERh standardissa prEN12309-6:2012.

Lämpöpumpputilalämmittimien ja lämpöpumppuyhdistelmälämmittimien tilalämmityksen kausittainen energiatehokkuus ηs

Euroopan komissio

Tämän tiedonannon 5 kohta.

Lisätekijöitä lämpöpumpputilalämmittimien ja lämpöpumppuyhdistelmälämmittimien tilalämmityksen kausittaiseen energiatehokkuuteen liittyviä laskelmia varten

Nestemäistä tai kaasumaista polttoainetta käyttävät moottorikäyttöiset höyry-puristuslämpöpumput

Typen oksidien päästöt NOx

CEN

Uutta eurooppalaista standardia laaditaan CEN/TC299 WG3 -asiantuntijaryhmässä.

Ainoastaan muuttuvan kapasiteetin laitteilla NOX-päästöt mitataan komission asetuksen 813/2013 liitteessä III olevassa taulukossa 3 määritellyissä nimellisolosuhteissa käyttäen ”moottorin ekvivalenttia kierroslukua (Erpmequivalent)”.

Erpmequivalen lasketaan seuraavasti:

Erpmequivalent = X1 × Fp1 + X2 × Fp2 + X3 × Fp3 + X4 × Fp4

Xi= moottorin kierrosluku 70 %:ssa, 60 %:ssa, 40 %:ssa, 20 %:ssa nimellisestä polttoainetehosta

X1, X2, X3, X4 = moottorin kierrosluku 70 %:ssa, 60 %:ssa, 40 %:ssa, 20 %:ssa nimellisestä polttoainetehosta

Fpi = standardin EN15502-1:2012 kohdassa 8.13.2.2 määritellyt painotuskertoimet

Jos Xi on pienempi kuin laitteen moottorin vähimmäiskierrosluku (Emin), Xi = Xmin.

Nestemäistä tai kaasumaista polttoainetta käyttävät sorptiolämpöpumput

Typen oksidien päästöt NOx

CEN

Uutta eurooppalaista standardia laaditaan CEN/TC299 WG2 -asiantuntijaryhmässä.

prEN 12309-2:2013

Kohta 7.3.13 ”NOX-mittaukset”

NOX-päästöarvot mitataan milligrammoina polttoainepanoksen kilowattituntia kohti ja ilmaistaan ylempänä lämpöarvona.

Mitään vaihtoehtoista menetelmää NOX-päästöjen ilmaisemiseksi milligrammoina tehon kilowattituntia kohti ei saa käyttää.

Lämpöpumpputilalämmittimien ja lämpöpumppuyhdistelmälämmittimien äänitehotaso (LWA
  )

CEN

Äänitehotaso sisällä ja ulkona mitattuna:

EN 12102:2013 Sisätilojen lämmitykseen ja jäähdytykseen tarkoitetut, sähkökäyttöisellä kompressorilla toimivat huoneilmastointilaitteet, nestejäähdyttimet, lämpöpumput ja kuivaimet. Ilmassa kantautuvan melun mittaaminen. Äänitehon määrittäminen

Käytetään myös nestemäistä tai kaasumaista polttoainetta käyttävillä sorptiolämpöpumpuilla.

Lämmönsäätölaitteet

Lämmönsäätölaitteiden luokkien määrittely, lämmönsäätölaitteiden vaikutus tilalämmittimestä, lämmönsäätölaitteesta ja aurinkolämpölaitteesta koostuvien kokoonpanojen ja yhdistelmälämmittimestä, lämmönsäätölaitteesta ja aurinkolämpölaitteesta koostuvien kokoonpanojen tilalämmityksen kausittaiseen energiatehokkuuteen ηs

Euroopan komissio

Tämän tiedonannon 6 kohta.

Lisätekijöitä laskelmiin, jotka liittyvät lämmönsäätölaitteiden vaikutukseen tilalämmittimestä, lämmönsäätölaitteesta ja aurinkolämpölaitteesta koostuvien kokoonpanojen ja yhdistelmälämmittimestä, lämmönsäätölaitteesta ja aurinkolämpölaitteesta koostuvien kokoonpanojen tilalämmityksen kausittaiseen energiatehokkuuteen

Yhdistelmälämmittimet

Yhdistelmälämmittimien vedenlämmityksen energiatehokkuus ηwh
  , Qelec
  ja Qfuel

Euroopan komissio

Komission asetus 814/2013, liitteessä IV olevan 3 kohdan a alakohta

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY täytäntöönpanemisesta vedenlämmittimien ja kuumavesisäiliöiden ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten osalta annetun komission asetuksen (EU) N:o 814/2013 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/30/EY täydentämisestä vedenlämmittimien, kuumavesisäiliöiden ja vedenlämmittimestä ja aurinkolämpölaitteesta koostuvien kokoonpanojen energiamerkinnän osalta annetun komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 812/2013 täytäntöönpanoon liittyvä komission tiedonanto 2014/C 207/03.

Arvojen Qfuel
  ja Qelec
  mittaaminen ja laskeminen: ks. tiedonanto 2014/C 207/03 saman vedenlämmitintyypin ja energialähteen(-lähteiden) osalta.

4.   Lisätekijöitä kattilatilalämmittimien, kattilayhdistelmälämmittimien ja yhteistuotantotilalämmittimien tilalämmityksen kausittaiseen energiatehokkuuteen liittyviä mittauksia ja laskelmia varten

4.1   Testauspisteet

kattilatilalämmittimet ja kattilayhdistelmälämmittimet: hyötysuhteen arvot η4
  , η1
  ja hyötylämpötehon arvot P4
  , P1
  mitataan;

yhteistuotantotilalämmittimet:

| — | yhteistuotantotilalämmittimet, joita ei ole varustettu lisälämmittimillä: hyötysuhteen arvo ηCHP100+Sup0
  , hyötylämpötehon arvo PCHP100+Sup0
  ja sähköhyötysuhteen arvo ηel,CHP100+Sup0
  mitataan; |
| --- | --- |

—

yhteistuotantotilalämmittimet, joita ei ole varustettu lisälämmittimillä: hyötysuhteen arvo ηCHP100+Sup0
  , hyötylämpötehon arvo PCHP100+Sup0
  ja sähköhyötysuhteen arvo ηel,CHP100+Sup0
  mitataan;

| — | yhteistuotantotilalämmittimet, jotka on varustettu lisälämmittimillä: hyötysuhteen arvot ηCHP100+Sup0
  , ηCHP100+Sup100
  , hyötylämpötehon arvot PCHP100+Sup0
  , PCHP100+Sup100
  ja sähköhyötysuhteen arvot ηel,CHP100+Sup0
  , ηel,CHP100+Sup100
  mitataan. |
| --- | --- |

—

yhteistuotantotilalämmittimet, jotka on varustettu lisälämmittimillä: hyötysuhteen arvot ηCHP100+Sup0
  , ηCHP100+Sup100
  , hyötylämpötehon arvot PCHP100+Sup0
  , PCHP100+Sup100
  ja sähköhyötysuhteen arvot ηel,CHP100+Sup0
  , ηel,CHP100+Sup100
  mitataan.

4.2   Tilalämmityksen kausittaisen energiatehokkuuden laskeminen

Tilalämmityksen kausittainen energiatehokkuus ηs
  määritellään seuraavasti:

Formula

jossa:

ηson


  on 4.3 kohdan mukaisesti laskettu tilalämmityksen kausittainen energiatehokkuus aktiivitilassa prosentteina ilmaistuna;

F(i) on 4.4 kohdan mukaisesti laskettu korjaustekijä prosentteina ilmaistuna.

4.3   Tilalämmityksen kausittaisen energiatehokkuuden aktiivitilassa laskeminen

Tilalämmityksen kausittainen energiatehokkuus aktiivitilassa ηson
  lasketaan seuraavasti:

| a) | polttoainekäyttöiset kattilatilalämmittimet ja polttoainekäyttöiset kattilayhdistelmälämmittimet:

  ηson
  = 0,85 × η1
  - 0,15 × η4 |
| --- | --- |

a)

polttoainekäyttöiset kattilatilalämmittimet ja polttoainekäyttöiset kattilayhdistelmälämmittimet:

ηson
  = 0,85 × η1
  - 0,15 × η4

| b) | sähkökattilatilalämmittimet ja sähkökattilayhdistelmälämmittimet:

  ηson
  = η4


  jossa:

  η4
  = P4
  / (EC × CC), ja jossa
  EC = hyötylämpötehon P4
  tuottamisesta aiheutuva sähkönkulutus |
| --- | --- |

b)

sähkökattilatilalämmittimet ja sähkökattilayhdistelmälämmittimet:

ηson
  = η4

jossa:

η4
  = P4
  / (EC × CC), ja jossa

EC = hyötylämpötehon P4
  tuottamisesta aiheutuva sähkönkulutus

| c) | yhteistuotantotilalämmittimet, joita ei ole varustettu lisälämmittimillä:

  ηson
  = ηCHP100+Sup0 |
| --- | --- |

c)

yhteistuotantotilalämmittimet, joita ei ole varustettu lisälämmittimillä:

ηson
  = ηCHP100+Sup0

| d) | yhteistuotantotilalämmittimet, jotka on varustettu lisälämmittimillä:

  ηson
  = 0,85 × ηCHP100+Sup0
  - 0,15 × ηCHP100+Sup100 |
| --- | --- |

d)

yhteistuotantotilalämmittimet, jotka on varustettu lisälämmittimillä:

ηson
  = 0,85 × ηCHP100+Sup0
  - 0,15 × ηCHP100+Sup100

4.4   Korjaustekijän F(i) laskeminen

| a) | Korjaustekijä F(1) vastaa sitä negatiivista vaikutusta lämmittimien tilalämmityksen kausittaiseen energiatehokkuuteen, joka johtuu 6.2 kohdassa esitetystä lämmönsäätölaitteiden mukautetusta vaikutuksesta tilalämmittimestä, lämmönsäätölaitteesta ja aurinkolämpölaitteesta koostuvien kokoonpanojen ja yhdistelmälämmittimestä, lämmönsäätölaitteesta ja aurinkolämpölaitteesta koostuvien kokoonpanojen tilalämmityksen kausittaiseen energiatehokkuuteen. Kattilatilalämmittimillä, kattilayhdistelmälämmittimillä ja yhteistuotantotilalämmittimillä korjaustekijä F(1) = 3 %. |
| --- | --- |

a)

Korjaustekijä F(1) vastaa sitä negatiivista vaikutusta lämmittimien tilalämmityksen kausittaiseen energiatehokkuuteen, joka johtuu 6.2 kohdassa esitetystä lämmönsäätölaitteiden mukautetusta vaikutuksesta tilalämmittimestä, lämmönsäätölaitteesta ja aurinkolämpölaitteesta koostuvien kokoonpanojen ja yhdistelmälämmittimestä, lämmönsäätölaitteesta ja aurinkolämpölaitteesta koostuvien kokoonpanojen tilalämmityksen kausittaiseen energiatehokkuuteen. Kattilatilalämmittimillä, kattilayhdistelmälämmittimillä ja yhteistuotantotilalämmittimillä korjaustekijä F(1) = 3 %.

| b) | Korjaustekijä F(2) vastaa lisäsähkönkulutuksen negatiivista vaikutusta tilalämmityksen kausittaiseen energiatehokkuuteen. Se ilmaistaan prosentteina ja määritetään seuraavasti:






  — | polttoainekäyttöiset kattilatilalämmittimet ja polttoainekäyttöiset kattilayhdistelmälämmittimet:
  F(2) = 2,5 × (0,15 × elmax + 0,85 × elmin + 1,3 × PSB
  ) / (0,15 × P4
  - 0,85 × P1
  ) |
| --- | --- | --- |

b)

Korjaustekijä F(2) vastaa lisäsähkönkulutuksen negatiivista vaikutusta tilalämmityksen kausittaiseen energiatehokkuuteen. Se ilmaistaan prosentteina ja määritetään seuraavasti:

—

polttoainekäyttöiset kattilatilalämmittimet ja polttoainekäyttöiset kattilayhdistelmälämmittimet:

F(2) = 2,5 × (0,15 × elmax + 0,85 × elmin + 1,3 × PSB
  ) / (0,15 × P4
  - 0,85 × P1
  )

| — | sähkökattilatilalämmittimet ja sähkökattilayhdistelmälämmittimet:
  F(2) = 1,3 × PSB
  / (P4
  × CC) |
| --- | --- |

—

sähkökattilatilalämmittimet ja sähkökattilayhdistelmälämmittimet:

F(2) = 1,3 × PSB
  / (P4
  × CC)

| — | yhteistuotantotilalämmittimet, joita ei ole varustettu lisälämmittimillä:
  F(2) = 2,5 × (elmax + 1,3 × PSB
  ) / PCHP100+Sup0 |
| --- | --- |

—

yhteistuotantotilalämmittimet, joita ei ole varustettu lisälämmittimillä:

F(2) = 2,5 × (elmax + 1,3 × PSB
  ) / PCHP100+Sup0

| — | yhteistuotantotilalämmittimet, jotka on varustettu lisälämmittimillä:
  F(2) = 2,5 × (0,15 × elmax + 0,85 × elmin + 1,3 × PSB
  ) / (0,15 × PCHP100+Sup100
  - 0,85 × PCHP100+Sup0
  ) |
| --- | --- |

—

yhteistuotantotilalämmittimet, jotka on varustettu lisälämmittimillä:

F(2) = 2,5 × (0,15 × elmax + 0,85 × elmin + 1,3 × PSB
  ) / (0,15 × PCHP100+Sup100
  - 0,85 × PCHP100+Sup0
  )

TAI voidaan soveltaa standardissa EN 15316-4-1 annettua oletusarvoa.

| c) | Korjaustekijä F(3) vastaa valmiustilan lämpöhäviön negatiivista vaikutusta tilalämmityksen kausittaiseen energiatehokkuuteen. Se määritetään seuraavasti:






  — | polttoainekäyttöiset kattilatilalämmittimet ja polttoainekäyttöiset kattilayhdistelmälämmittimet:
  F(3) = 0,5 × Pstby
  / P4 |
| --- | --- | --- |

c)

Korjaustekijä F(3) vastaa valmiustilan lämpöhäviön negatiivista vaikutusta tilalämmityksen kausittaiseen energiatehokkuuteen. Se määritetään seuraavasti:

—

polttoainekäyttöiset kattilatilalämmittimet ja polttoainekäyttöiset kattilayhdistelmälämmittimet:

F(3) = 0,5 × Pstby
  / P4

| — | sähkökattilatilalämmittimet ja sähkökattilayhdistelmälämmittimet:
  F(3) = 0,5 × Pstby
  / (P4
  × CC) |
| --- | --- |

—

sähkökattilatilalämmittimet ja sähkökattilayhdistelmälämmittimet:

F(3) = 0,5 × Pstby
  / (P4
  × CC)

| — | yhteistuotantotilalämmittimet, joita ei ole varustettu lisälämmittimillä:
  F(3) = 0,5 × Pstby
  / PCHP100+Sup0 |
| --- | --- |

—

yhteistuotantotilalämmittimet, joita ei ole varustettu lisälämmittimillä:

F(3) = 0,5 × Pstby
  / PCHP100+Sup0

| — | yhteistuotantotilalämmittimet, jotka on varustettu lisälämmittimillä:
  F(3) = 0,5 × Pstby
  / PCHP100+Sup100 |
| --- | --- |

—

yhteistuotantotilalämmittimet, jotka on varustettu lisälämmittimillä:

F(3) = 0,5 × Pstby
  / PCHP100+Sup100

TAI voidaan soveltaa standardissa EN 15316-4-1 annettua oletusarvoa.

| d) | Korjaustekijä F(4) vastaa sytytyspolttimen tehonkulutuksen negatiivista vaikutusta tilalämmityksen kausittaiseen energiatehokkuuteen. Se määritetään seuraavasti:






  — | polttoainekäyttöiset kattilatilalämmittimet ja polttoainekäyttöiset kattilayhdistelmälämmittimet:
  F(4) = 1,3 × Pign
  / P4 |
| --- | --- | --- |

d)

Korjaustekijä F(4) vastaa sytytyspolttimen tehonkulutuksen negatiivista vaikutusta tilalämmityksen kausittaiseen energiatehokkuuteen. Se määritetään seuraavasti:

—

polttoainekäyttöiset kattilatilalämmittimet ja polttoainekäyttöiset kattilayhdistelmälämmittimet:

F(4) = 1,3 × Pign
  / P4

| — | yhteistuotantotilalämmittimet, joita ei ole varustettu lisälämmittimillä:
  F(4) = 1,3 × Pign
  / PCHP100+Sup0 |
| --- | --- |

—

yhteistuotantotilalämmittimet, joita ei ole varustettu lisälämmittimillä:

F(4) = 1,3 × Pign
  / PCHP100+Sup0

| — | yhteistuotantotilalämmittimet, jotka on varustettu lisälämmittimillä:
  F(4) = 1,3 × Pign
  / PCHP100+Sup100 |
| --- | --- |

—

yhteistuotantotilalämmittimet, jotka on varustettu lisälämmittimillä:

F(4) = 1,3 × Pign
  / PCHP100+Sup100

| e) | Korjaustekijä F(5) vastaa yhteistuotantotilalämmittimillä sähköhyötysuhteen positiivista vaikutusta tilalämmityksen kausittaiseen energiatehokkuuteen. Se määritetään seuraavasti:






  — | yhteistuotantotilalämmittimet, joita ei ole varustettu lisälämmittimillä:
  F(5) = - 2,5 × ηel,CHP100+Sup0 |
| --- | --- | --- |

e)

Korjaustekijä F(5) vastaa yhteistuotantotilalämmittimillä sähköhyötysuhteen positiivista vaikutusta tilalämmityksen kausittaiseen energiatehokkuuteen. Se määritetään seuraavasti:

—

yhteistuotantotilalämmittimet, joita ei ole varustettu lisälämmittimillä:

F(5) = - 2,5 × ηel,CHP100+Sup0

| — | yhteistuotantotilalämmittimet, jotka on varustettu lisälämmittimillä:
  F(5) = - 2,5 × (0,85 × ηel,CHP100+Sup0
  - 0,15 × ηel,CHP100+Sup100
  ) |
| --- | --- |

—

yhteistuotantotilalämmittimet, jotka on varustettu lisälämmittimillä:

F(5) = - 2,5 × (0,85 × ηel,CHP100+Sup0
  - 0,15 × ηel,CHP100+Sup100
  )

5.   Lisätekijöitä lämpöpumpputilalämmittimien ja lämpöpumppuyhdistelmälämmittimien tilalämmityksen kausittaiseen energiatehokkuuteen liittyviä laskelmia varten

5.1   Tilalämmityksen kausittaisen energiatehokkuuden laskeminen

Tilalämmityksen kausittainen energiatehokkuus ηs
  määritellään seuraavasti:

| a) | sähkökäyttöiset lämpöpumpputilalämmittimet ja lämpöpumppuyhdistelmälämmittimet:

  ηs
  = (100/CC) × SCOP - ΣF(i) |
| --- | --- |

a)

sähkökäyttöiset lämpöpumpputilalämmittimet ja lämpöpumppuyhdistelmälämmittimet:

ηs
  = (100/CC) × SCOP - ΣF(i)

| b) | polttoainekäyttöiset lämpöpumpputilalämmittimet ja lämpöpumppuyhdistelmälämmittimet:

  ηs
  = SPER - ΣF(i) |
| --- | --- |

b)

polttoainekäyttöiset lämpöpumpputilalämmittimet ja lämpöpumppuyhdistelmälämmittimet:

ηs
  = SPER - ΣF(i)

F(i) on 5.2 kohdan mukaisesti laskettu korjaustekijä prosentteina ilmaistuna. SCOP ja SPER lasketaan 5.3 kohdassa olevien taulukoiden mukaisesti ja ilmaistaan prosentteina.

5.2   Korjaustekijän F(i) laskeminen

| a) | Korjaustekijä F(1) vastaa sitä negatiivista vaikutusta lämmittimien tilalämmityksen kausittaiseen energiatehokkuuteen, joka johtuu 6.2 kohdassa esitetystä lämmönsäätölaitteiden mukautetusta vaikutuksesta tilalämmittimestä, lämmönsäätölaitteesta ja aurinkolämpölaitteesta koostuvien kokoonpanojen ja yhdistelmälämmittimestä, lämmönsäätölaitteesta ja aurinkolämpölaitteesta koostuvien kokoonpanojen tilalämmityksen kausittaiseen energiatehokkuuteen. Lämpöpumpputilalämmittimillä ja lämpöpumppuyhdistelmälämmittimillä korjaustekijä F(1) = 3 %. |
| --- | --- |

a)

Korjaustekijä F(1) vastaa sitä negatiivista vaikutusta lämmittimien tilalämmityksen kausittaiseen energiatehokkuuteen, joka johtuu 6.2 kohdassa esitetystä lämmönsäätölaitteiden mukautetusta vaikutuksesta tilalämmittimestä, lämmönsäätölaitteesta ja aurinkolämpölaitteesta koostuvien kokoonpanojen ja yhdistelmälämmittimestä, lämmönsäätölaitteesta ja aurinkolämpölaitteesta koostuvien kokoonpanojen tilalämmityksen kausittaiseen energiatehokkuuteen. Lämpöpumpputilalämmittimillä ja lämpöpumppuyhdistelmälämmittimillä korjaustekijä F(1) = 3 %.

| b) | Korjaustekijä F(2) vastaa lämmönkeruupiirin vesipumpun(-pumppujen) sähkönkulutuksen negatiivista vaikutusta tilalämmityksen kausittaiseen energiatehokkuuteen prosentteina ilmaistuna. Vesi-/suolavesi-vesi-lämpöpumpputilalämmittimillä ja -lämpöpumppuyhdistelmälämmittimillä korjaustekijä F(2) = 5 %. |
| --- | --- |

b)

Korjaustekijä F(2) vastaa lämmönkeruupiirin vesipumpun(-pumppujen) sähkönkulutuksen negatiivista vaikutusta tilalämmityksen kausittaiseen energiatehokkuuteen prosentteina ilmaistuna. Vesi-/suolavesi-vesi-lämpöpumpputilalämmittimillä ja -lämpöpumppuyhdistelmälämmittimillä korjaustekijä F(2) = 5 %.

5.3   SCOP- ja SPER-arvojen laskennassa käytettävät tuntimäärät

SCOP- ja SPER-arvojen laskemiseksi käytetään seuraavia viitetuntimääriä, joiden ajan laite on aktiivi-, termostaatti pois päältä-, valmius-, pois päältä - ja kampikammion lämmitys -tilassa.

Taulukko 1

Pelkän lämmityksen osalta käytettävä tuntimäärä

| | aktiivinen toimintatila | termostaatti pois päältä -tila | valmiustila | pois päältä -tila | kampikammion lämmitys -tila |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | HHE | HTO | HSB | HOFF | HCK |
| Keskimääräiset ilmasto-olosuhteet (h/v) | 2 066 | 178 | 0 | 3 672 | 3 850 |
| Lämpimät ilmasto-olosuhteet (h/v) | 1 336 | 754 | 0 | 4 416 | 5 170 |
| Kylmät ilmasto-olosuhteet (h/v) | 2 465 | 106 | 0 | 2 208 | 2 314 |

aktiivinen toimintatila

termostaatti pois päältä -tila

valmiustila

pois päältä -tila

kampikammion lämmitys -tila

HHE

HTO

HSB

HOFF

HCK

Keskimääräiset ilmasto-olosuhteet (h/v)

2 066

178

0

3 672

3 850

Lämpimät ilmasto-olosuhteet (h/v)

1 336

754

0

4 416

5 170

Kylmät ilmasto-olosuhteet (h/v)

2 465

106

0

2 208

2 314

Taulukko 2

Kaksitoimisilla lämpöpumpuilla käytettävä tuntimäärä

| | aktiivinen toimintatila | termostaatti pois päältä -tila | valmiustila | pois päältä -tila | kampikammion lämmitys -tila |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | HHE | HTO | HSB | HOFF | HCK |
| Keskimääräiset ilmasto-olosuhteet (h/v) | 2 066 | 178 | 0 | 0 | 178 |
| Lämpimät ilmasto-olosuhteet (h/v) | 1 336 | 754 | 0 | 0 | 754 |
| Kylmät ilmasto-olosuhteet (h/v) | 2 465 | 106 | 0 | 0 | 106 |

aktiivinen toimintatila

termostaatti pois päältä -tila

valmiustila

pois päältä -tila

kampikammion lämmitys -tila

HHE

HTO

HSB

HOFF

HCK

Keskimääräiset ilmasto-olosuhteet (h/v)

2 066

178

0

0

178

Lämpimät ilmasto-olosuhteet (h/v)

1 336

754

0

0

754

Kylmät ilmasto-olosuhteet (h/v)

2 465

106

0

0

106

HHE
  , HTO,
  HSB,
  HCK,
  HOFF

  = Tuntimäärä, jonka laitteen katsotaan olevan aktiivi-, termostaatti pois päältä-, valmius-, kampikammion lämmitys - ja pois päältä -tilassa.

6.   Lisätekijöitä laskelmiin, jotka liittyvät lämmönsäätölaitteiden vaikutukseen tilalämmittimestä, lämmönsäätölaitteesta ja aurinkolämpölaitteesta koostuvien kokoonpanojen ja yhdistelmälämmittimestä, lämmönsäätölaitteesta ja aurinkolämpölaitteesta koostuvien kokoonpanojen tilalämmityksen kausittaiseen energiatehokkuuteen

6.1   Määritelmät

Komission asetuksessa (EU) N:o 813/2013 ja komission delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 811/2013 annettujen määritelmien lisäksi sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| — | ’Moduloivalla lämmittimellä’ tarkoitetaan lämmitintä, joka pystyy muuttamaan lämpötehoaan jatkuvassa toiminnassa. |
| --- | --- |

—

’Moduloivalla lämmittimellä’ tarkoitetaan lämmitintä, joka pystyy muuttamaan lämpötehoaan jatkuvassa toiminnassa.

Lämmönsäätölaitteiden luokkien määritelmät

—   Luokka I – Kaksiasentoinen huonetermostaatti: Huonetermostaatti, joka ohjaa sitä, onko lämmitin päällä vai pois päältä. Suorituskykyparametrit, kuten kytkentäero ja huonelämpötilan säädön tarkkuus, riippuvat termostaatin mekaanisesta rakenteesta.

—   Luokka II – Sääolosuhteita kompensoiva säätölaite, joka on tarkoitettu käytettäväksi moduloivien lämmittimien kanssa: Lämmittimen virtauslämpötilan säätölaite, joka muuttaa lämmittimestä lähtevän veden virtauslämpötilan asetusarvoa siten, että lämmittimen toiminta riippuu vallitsevasta ulkolämpötilasta ja valitusta säätilan kompensointikäyrästä. Säätö toteutetaan muuttamalla lämmittimen antotehoa.

—   Luokka III – Sääolosuhteita kompensoiva säätölaite, joka on tarkoitettu käytettäväksi kaksiasentoisten lämmittimien kanssa: Lämmittimen virtauslämpötilan säätölaite, joka muuttaa lämmittimestä lähtevän veden virtauslämpötilan asetusarvoa siten, että lämmittimen toiminta riippuu vallitsevasta ulkolämpötilasta ja valitusta säätilan kompensointikäyrästä. Lämmittimen virtauslämpötilaa säädetään ohjaamalla sitä, onko lämmitin päällä vai pois päältä.

—   Luokka IV – TPI-huonetermostaatti, joka on tarkoitettu käytettäväksi kaksiasentoisten lämmittimien kanssa: Elektroninen huonetermostaatti, joka ohjaa sekä termostaatin syklien taajuutta että lämmittimen syklin aikaista auki-/kiinni-suhdetta suhteessa huonelämpötilaan. TPI-säätöstrategia alentaa keskimääräistä veden lämpötilaa ja parantaa huonelämpötilan säädön tarkkuutta ja järjestelmän tehokkuutta.

—   Luokka V – Moduloiva huonetermostaatti, joka on tarkoitettu käytettäväksi moduloivien lämmittimien kanssa: Elektroninen huonetermostaatti, joka muuttaa lämmittimestä lähtevän veden virtauslämpötilaa sen mukaan, kuinka paljon mitattu huonelämpötila poikkeaa huonetermostaatin asetusarvosta. Säätö toteutetaan muuttamalla lämmittimen antotehoa.

—   Luokka VI – Sääolosuhteita kompensoiva säätölaite ja huoneanturi, joka on tarkoitettu käytettäväksi moduloivien lämmittimien kanssa: Lämmittimen virtauslämpötilan säätölaite, joka muuttaa veden virtauslämpötilaa siten, että lämmittimen toiminta riippuu vallitsevasta ulkolämpötilasta ja valitusta säätilan kompensointikäyrästä. Huonelämpötilasensori seuraa huonelämpötilaa ja säätää kompensaatiokäyrän yhdensuuntaissiirtymää huoneen lämpömukavuuden parantamiseksi. Säätö toteutetaan muuttamalla lämmittimen antotehoa.

—   Luokka VII – Sääolosuhteita kompensoiva säätölaite ja huoneanturi, joka on tarkoitettu käytettäväksi kaksiasentoisten lämmittimien kanssa: Lämmittimen virtauslämpötilan säätölaite, joka muuttaa veden virtauslämpötilaa siten, että lämmittimen toiminta riippuu vallitsevasta ulkolämpötilasta ja valitusta säätilan kompensointikäyrästä. Huonelämpötilasensori seuraa huonelämpötilaa ja säätää kompensaatiokäyrän yhdensuuntaissiirtymää huoneen lämpömukavuuden parantamiseksi. Lämmittimen virtauslämpötilaa säädetään ohjaamalla sitä, onko lämmitin päällä vai pois päältä.

—   Luokka VIII – Monianturinen huonelämpötilan säätölaite, joka on tarkoitettu käytettäväksi moduloivien lämmittimien kanssa: Elektroninen säätölaite, joka on varustettu kolmella tai useammalla anturilla ja joka muuttaa lämmittimestä lähtevän veden virtauslämpötilaa sen mukaan, kuinka paljon mitattu yhdistetty huonelämpötila poikkeaa huoneantureiden asetusarvoista. Säätö toteutetaan muuttamalla lämmittimen antotehoa.

6.2   Lämmönsäätölaitteiden vaikutus tilalämmittimestä, lämmönsäätölaitteesta ja aurinkolämpölaitteesta koostuvien kokoonpanojen ja yhdistelmälämmittimestä, lämmönsäätölaitteesta ja aurinkolämpölaitteesta koostuvien kokoonpanojen tilalämmityksen kausittaiseen energiatehokkuuteen

| Luokka | I | II | III | IV | V | VI | VII | VIII |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Arvo prosentteina | 1 | 2 | 1,5 | 2 | 3 | 4 | 3,5 | 5 |

Luokka

I

II

III

IV

V

VI

VII

VIII

Arvo prosentteina

1

2

1,5

2

3

4

3,5

5

7.   Energiapanokset

Määritelmät

| — | ’Mittauksen tarkkuudella’ tarkoitetaan tarkkuutta, jolla laite tai laiteketju pystyy edustamaan tarkasti kalibroidulla mittausreferenssillä määriteltyä todellista arvoa. |
| --- | --- |

—

’Mittauksen tarkkuudella’ tarkoitetaan tarkkuutta, jolla laite tai laiteketju pystyy edustamaan tarkasti kalibroidulla mittausreferenssillä määriteltyä todellista arvoa.

| — | ’Sallitulla poikkeamalla (testausjakson keskiarvona)’ tarkoitetaan suurinta joko negatiivista tai positiivista eroa, joka sallitaan testausjakson keskiarvona määritetyn mitatun parametrin ja asetusarvon välillä. |
| --- | --- |

—

’Sallitulla poikkeamalla (testausjakson keskiarvona)’ tarkoitetaan suurinta joko negatiivista tai positiivista eroa, joka sallitaan testausjakson keskiarvona määritetyn mitatun parametrin ja asetusarvon välillä.

| — | ’Yksittäisten mitattujen arvojen sallituilla poikkeamilla keskiarvoista’ tarkoitetaan suurinta joko negatiivista tai positiivista eroa, joka sallitaan mitatun parametrin ja kyseisen parametrin testausjakson ajalta määritetyn keskiarvon välillä. |
| --- | --- |

—

’Yksittäisten mitattujen arvojen sallituilla poikkeamilla keskiarvoista’ tarkoitetaan suurinta joko negatiivista tai positiivista eroa, joka sallitaan mitatun parametrin ja kyseisen parametrin testausjakson ajalta määritetyn keskiarvon välillä.

a)   Sähkö ja fossiiliset polttoaineet

| Mitattava parametri | Yksikkö | Arvo | Sallittu poikkeama (testausjakson keskiarvo) | Mittauksen tarkkuus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sähkö |
| Teho | W | | | ± 2 % |
| Energia | kWh | | | ± 2 % |
| Jännite, testausjakso > 48 h | V | 230/400 | ± 4 % | ± 0,5 % |
| Jännite, testausjakso < 48h | V | 230/400 | ± 4 % | ± 0,5 % |
| Jännite, testausjakso > 1 h | V | 230/400 | ± 4 % | ± 0,5 % |
| Sähkövirta | A | | | ± 0,5 % |
| Taajuus | Hz | 50 | ± 1 % | |
| Kaasu |
| Tyypit | — | Testikaasut EN 437 | | |
| Alempi lämpöarvo (NCV) ja
  Ylempi lämpöarvo (GCV) | MJ/m3 | Testikaasut EN 437 | | ± 1 % |
| Lämpötila | K | 288,15 | | ± 0,5 |
| Paine | mbar | 1 013,25 | | ± 1 % |
| Tiheys | dm3/kg | | | ± 0,5 % |
| Virtausnopeus | m3/s tai l/min | | | ± 1 % |
| Öljy |
| Kevyt polttoöljy |
| Koostumus, hiili/vety/rikki | kg/kg | 86/13,6/0,2 % | | |
| Typpifraktio | mg/kg | 140 | ± 70 | |
| Alempi lämpöarvo (NCV, Hi) | MJ/kg | 42,689 (2) | | |
| Ylempi lämpöarvo (GCV, Hs) | MJ/kg | 45,55 | | |
| Tiheys ρ15 lämpötilassa 15 °C | kg/dm3 | 0,85 | | |
| Petroli |
| Koostumus, hiili/vety/rikki | kg/kg | 85/14,1/0,4 % | | |
| Alempi lämpöarvo (NCV, Hi) | MJ/kg | 43,3 (2) | | |
| Ylempi lämpöarvo (GCV, Hs) | MJ/kg | 46,2 | | |
| Tiheys ρ15 lämpötilassa 15 °C | kg/dm3 | 0,79 | | |

Mitattava parametri

Yksikkö

Arvo

Sallittu poikkeama (testausjakson keskiarvo)

Mittauksen tarkkuus

Sähkö

Teho

W

± 2 %

Energia

kWh

± 2 %

Jännite, testausjakso > 48 h

V

230/400

± 4 %

± 0,5 %

Jännite, testausjakso < 48h

V

230/400

± 4 %

± 0,5 %

Jännite, testausjakso > 1 h

V

230/400

± 4 %

± 0,5 %

Sähkövirta

A

± 0,5 %

Taajuus

Hz

50

± 1 %

Kaasu

Tyypit

—

Testikaasut EN 437

Alempi lämpöarvo (NCV) ja

Ylempi lämpöarvo (GCV)

MJ/m3

Testikaasut EN 437

± 1 %

Lämpötila

K

288,15

± 0,5

Paine

mbar

1 013,25

± 1 %

Tiheys

dm3/kg

± 0,5 %

Virtausnopeus

m3/s tai l/min

± 1 %

Öljy

Kevyt polttoöljy

Koostumus, hiili/vety/rikki

kg/kg

86/13,6/0,2 %

Typpifraktio

mg/kg

140

± 70

Alempi lämpöarvo (NCV, Hi)

MJ/kg

42,689 (2)

Ylempi lämpöarvo (GCV, Hs)

MJ/kg

45,55

Tiheys ρ15 lämpötilassa 15 °C

kg/dm3

0,85

Petroli

Koostumus, hiili/vety/rikki

kg/kg

85/14,1/0,4 %

Alempi lämpöarvo (NCV, Hi)

MJ/kg

43,3 (2)

Ylempi lämpöarvo (GCV, Hs)

MJ/kg

46,2

Tiheys ρ15 lämpötilassa 15 °C

kg/dm3

0,79

b)   Aurinkoenergia aurinkokeräintesteissä

| Mitattava parametri | Yksikkö | Arvo | Sallittu poikkeama (testausjakson keskiarvo) | Mittauksen tarkkuus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Testisäteilyvoimakkuus (kokonais-G, lyhytaalto) | W/m2 | > 700 W/m2 | ± 50 W/m2 (testi) | ± 10 W/m2 (sisällä) |
| Hajasäteily (osa kokonais-G:stä) | % | < 30 % | | |
| Lämpösäteilyn vaihtelu (sisällä) | W/m2 | | | ± 10 W/m2 |
| Fluidin lämpötila keräimen sisääntulossa/ulostulossa | °C/ K | välillä 0–99 °C | ± 0,1 K | ± 0,1 K |
| Fluidin lämpötilaero sisääntulo/ulostulo | | | | ± 0,05 K |
| Kohtauskulma (pystytasoon nähden) | ° | < 20° | ± 2 % (< 20°) | |
| Keräimen kanssa yhdensuuntainen ilmannopeus | m/s | 3 ± 1 m/s | | 0,5 m/s |
| Fluidin virtausnopeus (myös simulaattorilla) | kg/s | 0,02 kg/s keräimen valoaukon pinta-alan neliömetriä kohtia | ± 10 % testien välillä | |
| Keräinpiirin putkiston lämpöhäviö testissä | W/K | < 0,2 W/K | | |

Mitattava parametri

Yksikkö

Arvo

Sallittu poikkeama (testausjakson keskiarvo)

Mittauksen tarkkuus

Testisäteilyvoimakkuus (kokonais-G, lyhytaalto)

W/m2

> 700 W/m2

± 50 W/m2 (testi)

± 10 W/m2 (sisällä)

Hajasäteily (osa kokonais-G:stä)

%

< 30 %

Lämpösäteilyn vaihtelu (sisällä)

W/m2

± 10 W/m2

Fluidin lämpötila keräimen sisääntulossa/ulostulossa

°C/ K

välillä 0–99 °C

± 0,1 K

± 0,1 K

Fluidin lämpötilaero sisääntulo/ulostulo

± 0,05 K

Kohtauskulma (pystytasoon nähden)

°

< 20°

± 2 % (< 20°)

Keräimen kanssa yhdensuuntainen ilmannopeus

m/s

3 ± 1 m/s

0,5 m/s

Fluidin virtausnopeus (myös simulaattorilla)

kg/s

0,02 kg/s keräimen valoaukon pinta-alan neliömetriä kohtia

± 10 % testien välillä

Keräinpiirin putkiston lämpöhäviö testissä

W/K

< 0,2 W/K

c)   Ilman lämpöenergia

| Mitattava parametri | Yksikkö | Sallittu poikkeama (testausjakson keskiarvo) | Sallitut poikkeamat (yksittäiset testit) | Mittauksen tarkkuus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Suolavesi- tai vesilämmönlähde |
| Veden/suolaveden sisääntulolämpötila | °C | ± 0,2 | ± 0,5 | ± 0,1 |
| Tilavuusvirta | m3/s tai l/min | ± 2 % | ± 5 % | ± 2 % |
| Staattinen paine-ero | Pa | — | ± 10 % | ± 5 Pa/ 5 % |
| Ilmalämmönlähde |
| Ulkoilman kuivalämpötila Tj | °C | ± 0,3 | ± 1 | ± 0,2 |
| Poistoilman lämpötila | °C | ± 0,3 | ± 1 | ± 0,2 |
| Sisälämpötila | °C | ± 0,3 | ± 1 | ± 0,2 |
| Tilavuusvirta | dm3/s | ± 5 % | ± 10 % | ± 5 % |
| Staattinen paine-ero | Pa | — | ± 10 % | ± 5 Pa/ 5 % |

Mitattava parametri

Yksikkö

Sallittu poikkeama (testausjakson keskiarvo)

Sallitut poikkeamat (yksittäiset testit)

Mittauksen tarkkuus

Suolavesi- tai vesilämmönlähde

Veden/suolaveden sisääntulolämpötila

°C

± 0,2

± 0,5

± 0,1

Tilavuusvirta

m3/s tai l/min

± 2 %

± 5 %

± 2 %

Staattinen paine-ero

Pa

—

± 10 %

± 5 Pa/ 5 %

Ilmalämmönlähde

Ulkoilman kuivalämpötila Tj

°C

± 0,3

± 1

± 0,2

Poistoilman lämpötila

°C

± 0,3

± 1

± 0,2

Sisälämpötila

°C

± 0,3

± 1

± 0,2

Tilavuusvirta

dm3/s

± 5 %

± 10 %

± 5 %

Staattinen paine-ero

Pa

—

± 10 %

± 5 Pa/ 5 %

d)   Testiolosuhteet ja tuotosten toleranssit

| Mitattava parametri | Yksikkö | Arvo | Sallittu poikkeama (testausjakson keskiarvo) | Sallitut poikkeamat (yksittäiset testit) | Mittauksen tarkkuus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ilma |
| Sisälämpötila | °C tai K | 20 °C | ± 1 K | ± 2 K | ± 1 K |
| Puhallusnopeus, lämpöpumppu (vedenlämmitys pois päältä) | m/s | < 1,5 m/s | | | |
| Puhallusnopeus, muu | m/s | < 0,5 m/s | | | |
| Talousvesi |
| Kylmän veden lämpötila, aurinkolämpö | °C tai K | 10 °C | ± 1 K | ± 2 K | ± 0,2 K |
| Kylmän veden lämpötila, muu | °C tai K | 10 °C | ± 1 K | ± 2 K | ± 0,2 K |
| Kylmän veden paine, kaasulämmitteiset vedenlämmittimet | bar | 2 bar | | ± 0,1 bar | |
| Kylmän veden paine, muu (paitsi sähkökäyttöiset läpivirtauslämmittimet) | bar | 3 bar | | | ± 5 % |
| Kuuman veden lämpötila, kaasulämmitteiset vedenlämmittimet | °C tai K | | | | ± 0,5 K |
| Kuuman veden lämpötila, sähkökäyttöiset läpivirtauslämmittimet | °C tai K | | | | ± 1 K |
| Veden lämpötila (sisään-/ulostulo), muu | °C tai K | | | | ± 0,5 K |
| Tilavuusvirta, lämpöpumppuvedenlämmittimet | dm3/s | | ± 5 % | ± 10 % | ± 2 % |
| Tilavuusvirta, sähkökäyttöiset läpivirtauslämmittimet | dm3/s | | | | ≥10 l/min: ± 1 %
  < 10 l/min: ± 0,1 l/min |
| Tilavuusvirta, muut vedenlämmittimet | dm3/s | | | | ± 1 % |

Mitattava parametri

Yksikkö

Arvo

Sallittu poikkeama (testausjakson keskiarvo)

Sallitut poikkeamat (yksittäiset testit)

Mittauksen tarkkuus

Ilma

Sisälämpötila

°C tai K

20 °C

± 1 K

± 2 K

± 1 K

Puhallusnopeus, lämpöpumppu (vedenlämmitys pois päältä)

m/s

< 1,5 m/s

Puhallusnopeus, muu

m/s

< 0,5 m/s

Talousvesi

Kylmän veden lämpötila, aurinkolämpö

°C tai K

10 °C

± 1 K

± 2 K

± 0,2 K

Kylmän veden lämpötila, muu

°C tai K

10 °C

± 1 K

± 2 K

± 0,2 K

Kylmän veden paine, kaasulämmitteiset vedenlämmittimet

bar

2 bar

± 0,1 bar

Kylmän veden paine, muu (paitsi sähkökäyttöiset läpivirtauslämmittimet)

bar

3 bar

± 5 %

Kuuman veden lämpötila, kaasulämmitteiset vedenlämmittimet

°C tai K

± 0,5 K

Kuuman veden lämpötila, sähkökäyttöiset läpivirtauslämmittimet

°C tai K

± 1 K

Veden lämpötila (sisään-/ulostulo), muu

°C tai K

± 0,5 K

Tilavuusvirta, lämpöpumppuvedenlämmittimet

dm3/s

± 5 %

± 10 %

± 2 %

Tilavuusvirta, sähkökäyttöiset läpivirtauslämmittimet

dm3/s

≥10 l/min: ± 1 %

< 10 l/min: ± 0,1 l/min

Tilavuusvirta, muut vedenlämmittimet

dm3/s

± 1 %

---

(1)  Nämä väliaikaiset menetelmät on tarkoitus myöhemmin korvata yhdenmukaistetu(i)lla standard(e)illa. Hyväksytyn standardin tai standardien viitetiedot julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä direktiivin 2009/125/EY 9 ja 10 artiklan mukaisesti.

(2)  Oletusarvo, jos arvoa ei ole määritelty kalorimetrisesti. Vaihtoehtoisesti, jos tilavuuspaino ja rikkipitoisuus tunnetaan (esim. perusanalyysin tuloksena), alempi lämpöarvo (Hi) voidaan määrittää seuraavasti:

Hi = 52,92 - (11,93 × ρ15) - (0,3 - S); MJ/kg

---

| 3.7.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 207/22 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 207/22

---

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY täytäntöönpanemisesta vedenlämmittimien ja kuumavesisäiliöiden ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten osalta annetun komission asetuksen (EU) N:o 814/2013 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/30/EU täydentämisestä vedenlämmittimien, kuumavesisäiliöiden ja vedenlämmittimestä ja aurinkolämpölaitteesta koostuvien kokoonpanojen energiamerkinnän osalta annetun komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 812/2013 täytäntöönpanoon liittyvä komission tiedonanto

(2014/C 207/03)

1.   Väliaikaisesti sovellettavien mittaus- ja laskentamenetelmien (1) nimet ja viitetiedot asetuksen (EU) N:o 814/2013 ja erityisesti sen liitteiden III, IV ja V sekä delegoidun asetuksen (EU) N:o 812/2013 ja erityisesti sen liitteiden VII, VIII ja IX täytäntöönpanoa varten.

2.   Kursivoidut parametrit määritellään asetuksessa (EU) N:o 814/2013 ja delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 812/2013.

3.   Viitetiedot

| Mitattava/laskettava parametri | Organisaatio | Viite | Nimi |
| --- | --- | --- | --- |
| Testimenettely arvoille Asol
  ja IAM ja lisätekijöitä keräimen hyötysuhteen testaamiseen liittyville parametreille η0
  , a1, a2, IAM | CEN | EN 12975-2:2006 | Aurinkolämpöjärjestelmät ja -komponentit. Aurinkolämpökeräimet. Osa 2: Testausmenetelmät |
| Lämpöpumppuvedenlämmittimien äänitehotaso | CEN | EN 12102:2013 | Sisätilojen lämmitykseen ja jäähdytykseen tarkoitetut, sähkökäyttöisellä kompressorilla toimivat huoneilmastointilaitteet, nestejäähdyttimet, lämpöpumput ja kuivaimet. Ilmassa kantautuvan melun mittaaminen. Äänitehon määrittäminen
  Standardia EN12102:2013 sovelletaan seuraavin muutoksin:
  Standardin EN12102:2013 kohta 3.3. Korvataan toinen kappale seuraavasti: ”Vakiotoimintaolosuhteilla” tarkoitetaan asetuksen (EU) N:o 814/2013 liitteessä III olevan taulukon 4 mukaisia laitteen toimintapisteiden olosuhteita. Sovelletaan standardissa EN16147 annettuja määritelmiä.
  Luku 5: Korvataan toinen kappale seuraavasti: Laite asennetaan ja liitetään (esim. ilmakanavien muoto ja mitat, vesiputkien liitännät jne.) testiä varten valmistajan asennus- ja käyttöohjeessa suosittelemalla tavalla ja testataan asetuksen (EU) N:o 814/2013 liitteessä III olevassa taulukossa 4 esitetyissä nimellisolosuhteissa. Vaihtoehtoisia lisävarusteita (esim. lämmityselementti) ei käytetä testissä.
  Laite pidetään ympäristöolosuhteissa vähintään 12 tuntia. Lämpötilaa vedenlämmittimen säiliön yläpäässä seurataan. Kompressorin, puhaltimen (jos on) ja kiertovesipumpun (jos on) sähkönkulutusta seurataan (sulamisajan selvittämiseksi).
  Tuote täytetään kylmällä vedellä, jonka lämpötila on 10 °C ± 5 °C.
  Luku 5: Korvataan neljäs kappale seuraavasti: Mittauspisteet toteutetaan jatkuvuustilan olosuhteissa seuraavilla säiliön yläpään veden lämpötiloilla: Ensimmäinen piste lämpötilassa 25 ± 3 °C, toinen piste lämpötilassa (Tset+25)/2 ± 3 °C ja kolmas piste lämpötilassa Tset +0/-6 °C (Tset on veden lämpötila tehdasasetuksilla).
  Melun mittauksessa:
  Säiliön yläpään veden lämpötilan olisi oltava toleranssialueella (esim. välillä 25 °C ± 3 °C ensimmäisessä mittauksessa).
  Sulatusaikoja ei oteta huomioon (kompressorin, puhaltimen tai kiertovesipumpun sähkönkulutus on nolla). |
| Kaasukäyttöisten läpivirtauslämmittimien ja varaavien vedenlämmittimien äänitehotaso | CEN | EN 15036-1:2006 | Lämmityskattilat. Lämmönkehittimien ilmassa kantautuvia melupäästöjä koskevat testausohjeet. Lämmönkehittimien ilmassa kantautuvat melupäästöt |
| ISO EN 3741:2010 | Akustiikka. Melulähteiden äänitehotasojen ja äänienergiatasojen määrittäminen käyttäen äänenpainetta. Tarkkuusmenetelmät kaiuntahuonemittauksiin |
| ISO EN 3745:2012 | Akustiikka. Melulähteiden äänitehotason ja äänienergiatason määrittäminen käyttäen äänenpainetta. Tarkkuusmenetelmät kaiuttomassa ja puolikaiuttomassa huoneessa |
| Sähkökäyttöisten läpivirtauslämmittimien ja varaavien vedenlämmittimien äänitehotaso | Cenelec | Koska mitään menettelyä ei ole toistaiseksi saatavilla, vedenlämmittimien, joissa ei ole liikkuvia osia, melutasoksi oletetaan 15 dB. | |
| Testikaasut | CEN | EN 437:2003/A1:2009 | Testikaasut. Testipaineet. Laiteluokat |
| Tehonkulutus valmiustilassa solsb | CLC | EN 62301:2005 | Kotitaloussähkölaitteet. Valmiustilan tehonkulutuksen mittaaminen |
| Testauslaitteisto sähkökäyttöisten varaavien vedenlämmittimien parametrille Qelec | CLC | prEN 50440:2014 | Kotitalouksien sähkökäyttöisten varaavien vedenlämmittimien hyötysuhde ja testimenetelmät |
| Testauslaitteisto sähkökäyttöisten läpivirtauslämmittimien parametrille Qelec | CLC | EN 50193-1:2013 | Suljetut sähkökäyttöiset läpivirtauslämmittimet. Menetelmä suorituskyvyn mittaamiseksi |
| Testauslaitteisto kaasukäyttöisten läpivirtauslämmittimien parametreille Qfuel
  ja Qelec | CEN | EN 26:1997/A3:2006, Luku 7.1, lukuun ottamatta kohtaa 7.1.5.4 | Kotitalouskäyttöön tarkoitetut kaasukäyttöiset vedenlämmittimet, jotka on varustettu atmosfääripolttimella |
| Testauslaitteisto kaasukäyttöisten varaavien vedenlämmittimien parametreille Qfuel
  ja Qelec | CEN | EN 89:1999/A4:2006, Luku 7.1, lukuun ottamatta kohtaa 7.1.5.4 | Kotitalouskäyttöön tarkoitetut varaavat kaasukäyttöiset vedenlämmittimet |
| Testauslaitteisto kaasukäyttöisten läpivirtauslämmittimien ja kaasukäyttöisten varaavien vedenlämmittimien parametrille Qfuel | CEN | EN 13203-2: 2006, Liite B ”Testauslaitteisto ja mittauslaitteet” | Kotitalouskäyttöön tarkoitetut kaasukäyttöiset vedenlämmittimet. Laitteet, joiden polttoaineteho on enintään 70 kW ja varastointikapasiteetti 300 litraa. Osa 2: Energian kulutuksen arviointi |
| Testauslaitteisto polttoainekäyttöisten lämpöpumppuvedenlämmittimien parametrille Qfuel | CEN | EN 13203-2: 2006, Liite B ”Testauslaitteisto ja mittauslaitteet” | Kotitalouskäyttöön tarkoitetut kaasukäyttöiset vedenlämmittimet. Laitteet, joiden polttoaineteho on enintään 70 kW ja varastointikapasiteetti 300 litraa. Osa 2: Energian kulutuksen arviointi |
| Testauslaitteisto lämpöpumppuvedenlämmittimille | CEN | EN 16147:2011 | Sähkökäyttöisellä kompressorilla toimivat lämpöpumput. Lämpimän käyttöveden yksiköiden testaus ja merkintävaatimukset |
| Kuumavesisäiliöiden seisontahäviö S | CEN | EN 12897: 2006, kohta 6.2.7 sekä liite B ja liite A (lämmittimen oikea sijoittaminen) | Vesihuolto. Epäsuoran suljetun kuumavesivaraajajärjestelmän määritelmät |
| Kuumavesisäiliöiden seisontahäviö S ja psbsol | CEN | EN 12977-3:2012 | Aurinkolämpöjärjestelmät- ja komponentit. Mittatilaustyönä tehdyt järjestelmät. Osa 3: Aurinkolämpöjärjestelmien lämpövarastojen suoritusarvojen määrittäminen |
| Kuumavesisäiliöiden seisontahäviö S | CEN | EN 15332:2007, luvut 5.1 ja 5.4 (seisontahäviön mittaaminen) | Lämmityskattilat. Kuumavesisäiliöiden energia-arviointi |
| Kuumavesisäiliöiden seisontahäviö S | CLC | EN 60379: 2004, luvut 9, 10, 11, 12 ja 14 | Menetelmät kotitalouskäyttöön tarkoitettujen sähkökäyttöisten varaavien vedenlämmittimien suorituskyvyn mittaamiseksi |
| Kaasukäyttöisten varaavien vedenlämmittimien typen oksidien päästöt NOx | CEN | prEN 89:2012, luku 6.18, Typen oksidit | Kotitalouskäyttöön tarkoitetut varaavat kaasukäyttöiset vedenlämmittimet |
| Kaasukäyttöisten läpivirtauslämmittimien typen oksidien päästöt NOx | CEN | prEN 26, kohta 6.9.3, Typen oksidien päästöt | Kotitalouskäyttöön tarkoitetut kaasukäyttöiset vedenlämmittimet |
| Vedenlämmittimien vedenlämmityksen energiatehokkuus ηwh
  ja kuumavesisäiliöiden seisontahäviö S | Euroopan komissio | Tämän tiedonannon 4 kohta | Lisätekijöitä vedenlämmittimien ja kuumavesisäiliöiden energiatehokkuuteen liittyviä mittauksia ja laskelmia varten |

Mitattava/laskettava parametri

Organisaatio

Viite

Nimi

Testimenettely arvoille Asol
  ja IAM ja lisätekijöitä keräimen hyötysuhteen testaamiseen liittyville parametreille η0
  , a1, a2, IAM

CEN

EN 12975-2:2006

Aurinkolämpöjärjestelmät ja -komponentit. Aurinkolämpökeräimet. Osa 2: Testausmenetelmät

Lämpöpumppuvedenlämmittimien äänitehotaso

CEN

EN 12102:2013

Sisätilojen lämmitykseen ja jäähdytykseen tarkoitetut, sähkökäyttöisellä kompressorilla toimivat huoneilmastointilaitteet, nestejäähdyttimet, lämpöpumput ja kuivaimet. Ilmassa kantautuvan melun mittaaminen. Äänitehon määrittäminen

Standardia EN12102:2013 sovelletaan seuraavin muutoksin:

Standardin EN12102:2013 kohta 3.3. Korvataan toinen kappale seuraavasti: ”Vakiotoimintaolosuhteilla” tarkoitetaan asetuksen (EU) N:o 814/2013 liitteessä III olevan taulukon 4 mukaisia laitteen toimintapisteiden olosuhteita. Sovelletaan standardissa EN16147 annettuja määritelmiä.

Luku 5: Korvataan toinen kappale seuraavasti: Laite asennetaan ja liitetään (esim. ilmakanavien muoto ja mitat, vesiputkien liitännät jne.) testiä varten valmistajan asennus- ja käyttöohjeessa suosittelemalla tavalla ja testataan asetuksen (EU) N:o 814/2013 liitteessä III olevassa taulukossa 4 esitetyissä nimellisolosuhteissa. Vaihtoehtoisia lisävarusteita (esim. lämmityselementti) ei käytetä testissä.

Laite pidetään ympäristöolosuhteissa vähintään 12 tuntia. Lämpötilaa vedenlämmittimen säiliön yläpäässä seurataan. Kompressorin, puhaltimen (jos on) ja kiertovesipumpun (jos on) sähkönkulutusta seurataan (sulamisajan selvittämiseksi).

Tuote täytetään kylmällä vedellä, jonka lämpötila on 10 °C ± 5 °C.

Luku 5: Korvataan neljäs kappale seuraavasti: Mittauspisteet toteutetaan jatkuvuustilan olosuhteissa seuraavilla säiliön yläpään veden lämpötiloilla: Ensimmäinen piste lämpötilassa 25 ± 3 °C, toinen piste lämpötilassa (Tset+25)/2 ± 3 °C ja kolmas piste lämpötilassa Tset +0/-6 °C (Tset on veden lämpötila tehdasasetuksilla).

Melun mittauksessa:

Säiliön yläpään veden lämpötilan olisi oltava toleranssialueella (esim. välillä 25 °C ± 3 °C ensimmäisessä mittauksessa).

Sulatusaikoja ei oteta huomioon (kompressorin, puhaltimen tai kiertovesipumpun sähkönkulutus on nolla).

Kaasukäyttöisten läpivirtauslämmittimien ja varaavien vedenlämmittimien äänitehotaso

CEN

EN 15036-1:2006

Lämmityskattilat. Lämmönkehittimien ilmassa kantautuvia melupäästöjä koskevat testausohjeet. Lämmönkehittimien ilmassa kantautuvat melupäästöt

ISO EN 3741:2010

Akustiikka. Melulähteiden äänitehotasojen ja äänienergiatasojen määrittäminen käyttäen äänenpainetta. Tarkkuusmenetelmät kaiuntahuonemittauksiin

ISO EN 3745:2012

Akustiikka. Melulähteiden äänitehotason ja äänienergiatason määrittäminen käyttäen äänenpainetta. Tarkkuusmenetelmät kaiuttomassa ja puolikaiuttomassa huoneessa

Sähkökäyttöisten läpivirtauslämmittimien ja varaavien vedenlämmittimien äänitehotaso

Cenelec

Koska mitään menettelyä ei ole toistaiseksi saatavilla, vedenlämmittimien, joissa ei ole liikkuvia osia, melutasoksi oletetaan 15 dB.

Testikaasut

CEN

EN 437:2003/A1:2009

Testikaasut. Testipaineet. Laiteluokat

Tehonkulutus valmiustilassa solsb

CLC

EN 62301:2005

Kotitaloussähkölaitteet. Valmiustilan tehonkulutuksen mittaaminen

Testauslaitteisto sähkökäyttöisten varaavien vedenlämmittimien parametrille Qelec

CLC

prEN 50440:2014

Kotitalouksien sähkökäyttöisten varaavien vedenlämmittimien hyötysuhde ja testimenetelmät

Testauslaitteisto sähkökäyttöisten läpivirtauslämmittimien parametrille Qelec

CLC

EN 50193-1:2013

Suljetut sähkökäyttöiset läpivirtauslämmittimet. Menetelmä suorituskyvyn mittaamiseksi

Testauslaitteisto kaasukäyttöisten läpivirtauslämmittimien parametreille Qfuel
  ja Qelec

CEN

EN 26:1997/A3:2006, Luku 7.1, lukuun ottamatta kohtaa 7.1.5.4

Kotitalouskäyttöön tarkoitetut kaasukäyttöiset vedenlämmittimet, jotka on varustettu atmosfääripolttimella

Testauslaitteisto kaasukäyttöisten varaavien vedenlämmittimien parametreille Qfuel
  ja Qelec

CEN

EN 89:1999/A4:2006, Luku 7.1, lukuun ottamatta kohtaa 7.1.5.4

Kotitalouskäyttöön tarkoitetut varaavat kaasukäyttöiset vedenlämmittimet

Testauslaitteisto kaasukäyttöisten läpivirtauslämmittimien ja kaasukäyttöisten varaavien vedenlämmittimien parametrille Qfuel

CEN

EN 13203-2: 2006, Liite B ”Testauslaitteisto ja mittauslaitteet”

Kotitalouskäyttöön tarkoitetut kaasukäyttöiset vedenlämmittimet. Laitteet, joiden polttoaineteho on enintään 70 kW ja varastointikapasiteetti 300 litraa. Osa 2: Energian kulutuksen arviointi

Testauslaitteisto polttoainekäyttöisten lämpöpumppuvedenlämmittimien parametrille Qfuel

CEN

EN 13203-2: 2006, Liite B ”Testauslaitteisto ja mittauslaitteet”

Kotitalouskäyttöön tarkoitetut kaasukäyttöiset vedenlämmittimet. Laitteet, joiden polttoaineteho on enintään 70 kW ja varastointikapasiteetti 300 litraa. Osa 2: Energian kulutuksen arviointi

Testauslaitteisto lämpöpumppuvedenlämmittimille

CEN

EN 16147:2011

Sähkökäyttöisellä kompressorilla toimivat lämpöpumput. Lämpimän käyttöveden yksiköiden testaus ja merkintävaatimukset

Kuumavesisäiliöiden seisontahäviö S

CEN

EN 12897: 2006, kohta 6.2.7 sekä liite B ja liite A (lämmittimen oikea sijoittaminen)

Vesihuolto. Epäsuoran suljetun kuumavesivaraajajärjestelmän määritelmät

Kuumavesisäiliöiden seisontahäviö S ja psbsol

CEN

EN 12977-3:2012

Aurinkolämpöjärjestelmät- ja komponentit. Mittatilaustyönä tehdyt järjestelmät. Osa 3: Aurinkolämpöjärjestelmien lämpövarastojen suoritusarvojen määrittäminen

Kuumavesisäiliöiden seisontahäviö S

CEN

EN 15332:2007, luvut 5.1 ja 5.4 (seisontahäviön mittaaminen)

Lämmityskattilat. Kuumavesisäiliöiden energia-arviointi

Kuumavesisäiliöiden seisontahäviö S

CLC

EN 60379: 2004, luvut 9, 10, 11, 12 ja 14

Menetelmät kotitalouskäyttöön tarkoitettujen sähkökäyttöisten varaavien vedenlämmittimien suorituskyvyn mittaamiseksi

Kaasukäyttöisten varaavien vedenlämmittimien typen oksidien päästöt NOx

CEN

prEN 89:2012, luku 6.18, Typen oksidit

Kotitalouskäyttöön tarkoitetut varaavat kaasukäyttöiset vedenlämmittimet

Kaasukäyttöisten läpivirtauslämmittimien typen oksidien päästöt NOx

CEN

prEN 26, kohta 6.9.3, Typen oksidien päästöt

Kotitalouskäyttöön tarkoitetut kaasukäyttöiset vedenlämmittimet

Vedenlämmittimien vedenlämmityksen energiatehokkuus ηwh
  ja kuumavesisäiliöiden seisontahäviö S

Euroopan komissio

Tämän tiedonannon 4 kohta

Lisätekijöitä vedenlämmittimien ja kuumavesisäiliöiden energiatehokkuuteen liittyviä mittauksia ja laskelmia varten

4.   Lisätekijöitä vedenlämmittimien ja kuumavesisäiliöiden energiatehokkuuteen liittyviä mittauksia ja laskelmia varten

Delegoidun asetuksen (EU) N:o 812/2013 ja asetuksen (EU) N:o 814/2013 soveltamiseksi kukin vedenlämmitin testataan tehdasasetuksilla.

Tehdasasetuksilla tarkoitetaan valmistajan tehtaalla asettamaa vakiokäyttötilaa, -asetusta tai -toimintatilaa, joka aktivoituu heti laitteen asennuksen jälkeen ja joka soveltuu loppukäyttäjän tavanomaiseen käyttöön sen vedenlaskujakson mukaisesti, jota varten tuote on suunniteltu ja saatettu markkinoille. Siirtyminen erilaiseen käyttötilaan, asetukseen tai toimintatilaan, tapauksen mukaan, saa tapahtua ainoastaan loppukäyttäjän tarkoituksellisen toimenpiteen seurauksena, eikä vedenlämmitin saa milloinkaan tehdä sitä automaattisesti, lukuun ottamatta älykästä ohjaustoimintoa, joka mukauttaa vedenlämmitysprosessia yksittäisiin käyttöolosuhteisiin energiankulutuksen vähentämiseksi.

Yhdistelmävedenlämmittimien tapauksessa parametrien Qelec ja Qfuel mittauksessa ja laskennassa ei sovelleta painotuskertoimia, joilla otetaan huomioon kesä- ja talvitoimintatilojen erot.

Polttoainekäyttöisten tavanomaisten vedenlämmittimien tapauksessa ympäristölämpötilan korjaustermi Qcor on nolla ainoastaan vuotuisen sähkönkulutuksen (AEC) laskentakaavassa (ks. delegoidun asetuksen (EU) N:o 812/2013 liitteessä VIII olevan 4 kohdan a alakohta).

4.1   Määritelmät

—

—

—

4.2   Energiapanokset

a)   Sähkö ja fossiiliset polttoaineet

| Mitattava parametri | Yksikkö | Arvo | Sallittu poikkeama (testausjakson keskiarvo) | Mittauksen tarkkuus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sähkö |
| Teho | W | | | ± 2 % |
| Energia | kWh | | | ± 2 % |
| Jännite, testausjakso > 48 h | V | 230 / 400 | ± 4 % | ± 0,5 % |
| Jännite, testausjakso < 48h | V | 230 / 400 | ± 4 % | ± 0,5 % |
| Jännite, testausjakso < 1 h | V | 230 / 400 | ± 4 % | ± 0,5 % |
| Sähkövirta | A | | | ± 0,5 % |
| Taajuus | Hz | 50 | ± 1 % | |
| Kaasu |
| Tyypit | — | Testikaasut EN 437 | | |
| Alempi lämpöarvo (NCV) ja | MJ/m3 | Testikaasut EN 437 | | ± 1 % |
| Ylempi lämpöarvo (GCV) | | | | |
| Lämpötila | K | 288,15 | | ± 0,5 |
| Paine | mbar | 1 013,25 | | ± 1 % |
| Tiheys | dm3/kg | | | ± 0,5 % |
| Virtausnopeus | m3/s tai l/min | | | ± 1 % |
| Öljy |
| Kevyt polttoöljy |
| Koostumus, hiili/vety/rikki | kg/kg | 86/13,6/0,2 % | | |
| Typpifraktio | mg/kg | 140 | ± 70 | |
| Alempi lämpöarvo (NCV, Hi) | MJ/kg | 42,689 (2) | | |
| Ylempi lämpöarvo (GCV, Hs) | MJ/kg | 45,55 | | |
| Tiheys ρ15 lämpötilassa 15 °C | kg/dm3 | 0,85 | | |
| Petroli |
| Koostumus, hiili/vety/rikki | kg/kg | 85/14,1/0,4 % | | |
| Alempi lämpöarvo (NCV, Hi) | MJ/kg | 43,3 (2) | | |
| Ylempi lämpöarvo (GCV, Hs) | MJ/kg | 46,2 | | |
| Tiheys ρ15 lämpötilassa 15 °C | kg/dm3 | 0,79 | | |

Mitattava parametri

Yksikkö

Arvo

Sallittu poikkeama (testausjakson keskiarvo)

Mittauksen tarkkuus

Sähkö

Teho

W

± 2 %

Energia

kWh

± 2 %

Jännite, testausjakso > 48 h

V

230 / 400

± 4 %

± 0,5 %

Jännite, testausjakso < 48h

V

230 / 400

± 4 %

± 0,5 %

Jännite, testausjakso < 1 h

V

230 / 400

± 4 %

± 0,5 %

Sähkövirta

A

± 0,5 %

Taajuus

Hz

50

± 1 %

Kaasu

Tyypit

—

Testikaasut EN 437

Alempi lämpöarvo (NCV) ja

MJ/m3

Testikaasut EN 437

± 1 %

Ylempi lämpöarvo (GCV)

Lämpötila

K

288,15

± 0,5

Paine

mbar

1 013,25

± 1 %

Tiheys

dm3/kg

± 0,5 %

Virtausnopeus

m3/s tai l/min

± 1 %

Öljy

Kevyt polttoöljy

Koostumus, hiili/vety/rikki

kg/kg

86/13,6/0,2 %

Typpifraktio

mg/kg

140

± 70

Alempi lämpöarvo (NCV, Hi)

MJ/kg

42,689 (2)

Ylempi lämpöarvo (GCV, Hs)

MJ/kg

45,55

Tiheys ρ15 lämpötilassa 15 °C

kg/dm3

0,85

Petroli

Koostumus, hiili/vety/rikki

kg/kg

85/14,1/0,4 %

Alempi lämpöarvo (NCV, Hi)

MJ/kg

43,3 (2)

Ylempi lämpöarvo (GCV, Hs)

MJ/kg

46,2

Tiheys ρ15 lämpötilassa 15 °C

kg/dm3

0,79

b)   Aurinkoenergia aurinkokeräintesteissä

| Mitattava parametri | Yksikkö | Arvo | Sallittu poikkeama (testausjakson keskiarvo) | Mittauksen tarkkuus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Testisäteilyvoimakkuus (kokonais-G, lyhytaalto) | W/m2 | > 700 W/m2 | ± 50 W/m2 (testi) | ± 10 W/m2 (sisällä) |
| Hajasäteily (osa kokonais-G:stä) | % | < 30 % | | |
| Lämpösäteilyn vaihtelu (sisällä) | W/m2 | | | ± 10 W/m2 |
| Fluidin lämpötila keräimen sisääntulossa/ulostulossa | °C/K | välillä 0–99 °C | ± 0,1 K | ± 0,1 K |
| Fluidin lämpötilaero sisääntulo/ulostulo | | | | ± 0,05 K |
| Kohtauskulma (pystytasoon nähden) | ° | < 20° | ± 2 % (< 20°) | |
| Keräimen kanssa yhdensuuntainen ilmannopeus | m/s | 3 ± 1 m/s | | 0,5 m/s |
| Fluidin virtausnopeus (myös simulaattorilla) | kg/s | 0,02 kg/s keräimen valoaukon pinta-alan neliömetriä kohtia | ± 10 % testien välillä | |
| Keräinpiirin putkiston lämpöhäviö testissä | W/K | < 0,2 W/K | | |

Mitattava parametri

Yksikkö

Arvo

Sallittu poikkeama (testausjakson keskiarvo)

Mittauksen tarkkuus

Testisäteilyvoimakkuus (kokonais-G, lyhytaalto)

W/m2

> 700 W/m2

± 50 W/m2 (testi)

± 10 W/m2 (sisällä)

Hajasäteily (osa kokonais-G:stä)

%

< 30 %

Lämpösäteilyn vaihtelu (sisällä)

W/m2

± 10 W/m2

Fluidin lämpötila keräimen sisääntulossa/ulostulossa

°C/K

välillä 0–99 °C

± 0,1 K

± 0,1 K

Fluidin lämpötilaero sisääntulo/ulostulo

± 0,05 K

Kohtauskulma (pystytasoon nähden)

°

< 20°

± 2 % (< 20°)

Keräimen kanssa yhdensuuntainen ilmannopeus

m/s

3 ± 1 m/s

0,5 m/s

Fluidin virtausnopeus (myös simulaattorilla)

kg/s

0,02 kg/s keräimen valoaukon pinta-alan neliömetriä kohtia

± 10 % testien välillä

Keräinpiirin putkiston lämpöhäviö testissä

W/K

< 0,2 W/K

c)   Ilman lämpöenergia

| Mitattava parametri | Yksikkö | Sallittu poikkeama (testausjakson keskiarvo) | Sallitut poikkeamat (yksittäiset testit) | Mittauksen tarkkuus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Suolavesi- tai vesilämmönlähde |
| Veden/suolaveden sisääntulolämpötila | °C | ± 0,2 | ± 0,5 | ± 0,1 |
| Tilavuusvirta | m3/s tai l/min | ± 2 % | ± 5 % | ± 2 % |
| Staattinen paine-ero | Pa | — | ± 10 % | ± 5 Pa/5 % |
| Ilmalämmönlähde |
| Ulkoilman kuivalämpötila Tj | °C | ± 0,3 | ± 1 | ± 0,2 |
| Poistoilman lämpötila | °C | ± 0,3 | ± 1 | ± 0,2 |
| Sisälämpötila | °C | ± 0,3 | ± 1 | ± 0,2 |
| Tilavuusvirta | dm3/s | ± 5 % | ± 10 % | ± 5 % |
| Staattinen paine-ero | Pa | — | ± 10 % | ± 5 Pa/5 % |

Mitattava parametri

Yksikkö

Sallittu poikkeama (testausjakson keskiarvo)

Sallitut poikkeamat (yksittäiset testit)

Mittauksen tarkkuus

Suolavesi- tai vesilämmönlähde

Veden/suolaveden sisääntulolämpötila

°C

± 0,2

± 0,5

± 0,1

Tilavuusvirta

m3/s tai l/min

± 2 %

± 5 %

± 2 %

Staattinen paine-ero

Pa

—

± 10 %

± 5 Pa/5 %

Ilmalämmönlähde

Ulkoilman kuivalämpötila Tj

°C

± 0,3

± 1

± 0,2

Poistoilman lämpötila

°C

± 0,3

± 1

± 0,2

Sisälämpötila

°C

± 0,3

± 1

± 0,2

Tilavuusvirta

dm3/s

± 5 %

± 10 %

± 5 %

Staattinen paine-ero

Pa

—

± 10 %

± 5 Pa/5 %

d)   Testiolosuhteet ja tuotosten toleranssit

| Mitattava parametri | Yksikkö | Arvo | Sallittu poikkeama (testausjakson keskiarvo) | Sallitut poikkeamat (yksittäiset testit) | Mittauksen tarkkuus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ilma |
| Sisälämpötila | °C tai K | 20 °C | ± 1 K | ± 2 K | ± 1 K |
| Puhallusnopeus, lämpöpumppu (vedenlämmitys pois päältä) | m/s | < 1,5 m/s | | | |
| Puhallusnopeus, muu | m/s | < 0,5 m/s | | | |
| Talousvesi |
| Kylmän veden lämpötila, aurinkolämpö | °C tai K | 10 °C | ± 1 K | ± 2 K | ± 0,2 K |
| Kylmän veden lämpötila, muu | °C tai K | 10 °C | ± 1 K | ± 2 K | ± 0,2 K |
| Kylmän veden paine, kaasukäyttöiset vedenlämmittimet | bar | 2 bar | | ± 0,1 bar | |
| Kylmän veden paine, muu (paitsi sähkökäyttöiset läpivirtauslämmittimet) | bar | 3 bar | | | ± 5 % |
| Kuuman veden lämpötila, kaasukäyttöiset vedenlämmittimet | °C tai K | | | | ± 0,5 K |
| Kuuman veden lämpötila, sähkökäyttöiset läpivirtauslämmittimet | °C tai K | | | | ± 1 K |
| Veden lämpötila (sisään-/ulostulo), muu | °C tai K | | | | ± 0,5 K |
| Tilavuusvirta, lämpöpumppuvedenlämmittimet | dm3/s | | ± 5 % | ± 10 % | ± 2 % |
| Tilavuusvirta, sähkökäyttöiset läpivirtauslämmittimet | dm3/s | | | | ≥ 10 l/min: ± 1 %
  < 10 l/min: ± 0,1 l/min |
| Tilavuusvirta, muut vedenlämmittimet | dm3/s | | | | ± 1 % |

Mitattava parametri

Yksikkö

Arvo

Sallittu poikkeama (testausjakson keskiarvo)

Sallitut poikkeamat (yksittäiset testit)

Mittauksen tarkkuus

Ilma

Sisälämpötila

°C tai K

20 °C

± 1 K

± 2 K

± 1 K

Puhallusnopeus, lämpöpumppu (vedenlämmitys pois päältä)

m/s

< 1,5 m/s

Puhallusnopeus, muu

m/s

< 0,5 m/s

Talousvesi

Kylmän veden lämpötila, aurinkolämpö

°C tai K

10 °C

± 1 K

± 2 K

± 0,2 K

Kylmän veden lämpötila, muu

°C tai K

10 °C

± 1 K

± 2 K

± 0,2 K

Kylmän veden paine, kaasukäyttöiset vedenlämmittimet

bar

2 bar

± 0,1 bar

Kylmän veden paine, muu (paitsi sähkökäyttöiset läpivirtauslämmittimet)

bar

3 bar

± 5 %

Kuuman veden lämpötila, kaasukäyttöiset vedenlämmittimet

°C tai K

± 0,5 K

Kuuman veden lämpötila, sähkökäyttöiset läpivirtauslämmittimet

°C tai K

± 1 K

Veden lämpötila (sisään-/ulostulo), muu

°C tai K

± 0,5 K

Tilavuusvirta, lämpöpumppuvedenlämmittimet

dm3/s

± 5 %

± 10 %

± 2 %

Tilavuusvirta, sähkökäyttöiset läpivirtauslämmittimet

dm3/s

≥ 10 l/min: ± 1 %

< 10 l/min: ± 0,1 l/min

Tilavuusvirta, muut vedenlämmittimet

dm3/s

± 1 %

4.3   Varaavien vedenlämmittimien testimenettely

Testimenettely varaavien vedenlämmittimien vuorokautisen sähkönkulutuksen Qelec
  ja vuorokautisen polttoaineenkulutuksen Qfuel
  määrittämiseksi 24 tunnin mittausjakson aikana on seuraava:

a)   Asentaminen

Tuote asennetaan testiympäristöön valmistajan ohjeiden mukaisesti. Lattialle asennettaviksi tarkoitetut laitteet voidaan sijoittaa lattialle, tuotteen mukana toimitettavalle alustalle tai korokkeelle käytön helpottamiseksi. Seinään kiinnitettävät tuotteet kiinnitetään levyyn, joka on vähintään 150 mm etäisyydellä kantavasta seinästä. Tuotteen ylä- ja alapuolella on oltava vähintään 250 mm ja molemmilla sivuilla vähintään 700 mm vapaata tilaa. Kalusteisiin sijoitettaviksi tarkoitetut laitteet asennetaan valmistajan ohjeiden mukaisesti. Tuote suojataan suoralta auringonsäteilyltä, aurinkokeräimiä lukuun ottamatta.

b)   Vakauttaminen

Tuote pidetään ympäristöolosuhteissa niin kauan, että tuotteen kaikki osat ovat saavuttaneet ympäristön lämpötilan ± 2 K, varaavien tuotteiden osalta vähintään 24 tuntia.

c)   Täyttäminen ja lämmittäminen

Tuote täytetään kylmällä vedellä. Täyttäminen lopetetaan sovellettavalla kylmän veden paineella.

Tuotteeseen kytketään virta tehdasasetuksilla, jotta se saavuttaa toimintalämpötilansa. Lämmitystä säädetään tuotteen omalla säätölaiteella (termostaatilla). Seuraava vaihe alkaa, kun termostaatti katkaisee lämmityksen.

d)   Vakauttaminen kuormittamattomassa tilassa

Tuote pidetään tässä tilassa ilman veden laskua vähintään 12 tunnin ajan.

Ellei tarkistusjakso anna aihetta muuhun, tämä vaihe päättyy – ja seuraava vaihe alkaa –, kun termostaatti katkaisee lämmityksen ensimmäisen kerran 12 tunnin jälkeen.

Tämän vaiheen aikana kirjataan polttoaineen kokonaiskulutus kilowattitunteina ylempänä lämpöarvona, sähkön kokonaiskulutus kilowattitunteina loppuenergiana ja tarkka kulunut aika tunteina.

e)   Veden laskut

Ilmoitettua kuormitusprofiilia vastaavat veden laskut tehdään asianmukaisen 24 tunnin laskujakson eritelmien mukaisesti. Tämä vaihe alkaa heti kun termostaatti katkaisee lämmityksen vakauttamisvaiheen jälkeen, ja ensimmäinen veden lasku tehdään aika-arvolla, joka vastaa asianmukaista vedenlaskun kuormitusprofiilia (ks. asetuksen (EU) N:o 814/2013 liitteessä III oleva 2 kohta ja delegoidun asetuksen (EU) N:o 812/2013 liitteessä VII oleva 2 kohta). Vettä ei lasketa viimeisen vedenlaskun ja aika-arvon 24:00 välillä.

Veden laskujen aikana määritetään merkitykselliset tekniset parametrit (teho, lämpötila jne.). Dynaamisilla parametreilla yleinen näytteenottotaajuus on 60 s tai vähemmän. Veden laskujen aikana suositeltu näytteenottotaajuus on 5 s tai vähemmän.

Fossiilisten polttoaineiden ja sähkön kulutus 24 tunnin mittausjakson aikana, Qtestfuel ja Qtestelec, korjataan h alakohdan mukaisesti.

f)   Vakauttaminen uudelleen kuormittamattomaan tilaan

Tuote pidetään valmistajan määrittämissä nimellistoimintaolosuhteissa ilman veden laskua vähintään 12 tunnin ajan.

Ellei tarkistusjakso anna aihetta muuhun, tämä vaihe päättyy kun termostaatti katkaisee lämmityksen ensimmäisen kerran 12 tunnin jälkeen.

Tämän vaiheen aikana kirjataan polttoaineen kokonaiskulutus kilowattitunteina ylempänä lämpöarvona, sähkön kokonaiskulutus kilowattitunteina loppuenergiana ja tarkka kulunut aika tunteina.

g)   40 °C -asteinen sekoitettu vesi (V40)

40 °C -asteisella sekoitetulla vedellä (V40) tarkoitetaan 40 °C -asteisen veden määrää, jolla on sama lämpösisältö (entalpia) kuin vedenlämmittimen ulostulosta saadulla yli 40 °C -asteisella vedellä, litroina ilmaistuna.

Välittömästi f alakohdan mukaisen mittauksen jälkeen lasketaan vettä ulostulosta syöttämällä kylmää vettä. Veden virtausta vedenlämmittimistä, joissa on avoin ulostulo, säädetään tuloventtiilillä. Muun tyyppisten vedenlämmittimien virtausta säädetään ulostuloon tai sisääntuloon asennetulla venttiilillä. Mittaus päätetään, kun ulostulolämpötila laskee alle 40 °C:een.

Virtauksen määrä säädetään ilmoitetun kuormitusprofiilin mukaiseen suurimpaan arvoon.

Keskilämpötilan normalisoitu arvo lasketaan seuraavalla yhtälöllä:

Formula

Jossa:

—

—

—

Lämpötilalukemia on suositeltavaa ottaa jatkuvasti. Vaihtoehtoisesti niitä voidaan ottaa tasaisin väliajoin veden laskun aikana, esimerkiksi jokaisen 5 litran jälkeen (enintään). Jos lämpötila laskee äkillisesti, voidaan joutua ottamaan lisälukemia, jotta keskimääräinen arvo θ’pp voidaan laskea oikein.

Ulostulon veden lämpötila on aina ≥ 40 °C, mikä on otettava huomioon laskettaessa arvoa θp.

Vähintään lämpötilassa 40 °C tuotetun kuuman veden määrä V40 litroina lasketaan seuraavalla yhtälöllä:

Formula

Jossa:

| — | Tilavuus V40_exp litroina vastaa vähintään lämpötilassa 40 °C tuotetun veden määrää. |
| --- | --- |

—

Tilavuus V40_exp litroina vastaa vähintään lämpötilassa 40 °C tuotetun veden määrää.

h)   Arvojen Qfuel
  ja Qelec
  ilmoittaminen

Arvoista Qtestfuel ja Qtestelec korjataan tarkan 24 tunnin mittausjakson ulkopuolinen mahdollinen energiaylijäämä tai -vajaus, eli mahdollinen energiaero ennen ja jälkeen mittausjaksoa otetaan huomioon. Lisäksi mahdollinen ylijäämä tai vajaus tuotetussa kuuman veden hyötyenergiasisällössä otetaan huomioon seuraavilla yhtälöillä arvoille Qfuel
  ja Qelec
  :

Formula

Formula

Jossa:

—

—

—

4.4   Polttoainekäyttöisten läpivirtauslämmittimien testimenettely

Testimenettely polttoainekäyttöisten läpivirtauslämmittimien vuorokautisen polttoaineenkulutuksen Qfuel
  ja vuorokautisen sähkönkulutuksen Qelec
  määrittämiseksi 24 tunnin mittausjakson aikana on seuraava:

a)   Asentaminen

Tuote asennetaan testiympäristöön valmistajan ohjeiden mukaisesti. Lattialle asennettaviksi tarkoitetut laitteet voidaan sijoittaa lattialle, tuotteen mukana toimitettavalle alustalle tai korokkeelle käytön helpottamiseksi. Seinään kiinnitettävät tuotteet kiinnitetään levyyn, joka on vähintään 150 mm etäisyydellä kantavasta seinästä. Tuotteen ylä- ja alapuolella on oltava vähintään 250 mm ja molemmilla sivuilla vähintään 700 mm vapaata tilaa. Kalusteisiin sijoitettaviksi tarkoitetut laitteet asennetaan valmistajan ohjeiden mukaisesti. Tuote suojataan suoralta auringonsäteilyltä, aurinkokeräimiä lukuun ottamatta.

b)   Vakauttaminen

Tuote pidetään ympäristöolosuhteissa niin kauan, että tuotteen kaikki osat ovat saavuttaneet ympäristön lämpötilan ± 2 K.

c)   Veden laskut

Ilmoitettua kuormitusprofiilia vastaavat veden laskut tehdään asianmukaisen 24 tunnin laskujakson eritelmien mukaisesti. Tämä vaihe alkaa heti kun termostaatti katkaisee lämmityksen vakauttamisvaiheen jälkeen, ja ensimmäinen veden lasku tehdään aika-arvolla, joka vastaa asianmukaista vedenlaskun kuormitusprofiilia (ks. asetuksen (EU) N:o 814/2013 liitteessä III oleva 2 kohta ja delegoidun asetuksen (EU) N:o 812/2013 liitteessä VII oleva 2 kohta). Vettä ei lasketa viimeisen vedenlaskun ja aika-arvon 24:00 välillä.

Veden laskujen aikana määritetään merkitykselliset tekniset parametrit (teho, lämpötila jne.). Dynaamisilla parametreilla yleinen näytteenottotaajuus on 60 s tai vähemmän. Veden laskujen aikana suositeltu näytteenottotaajuus on 5 s tai vähemmän.

d)   Arvojen Qfuel
  ja Qelec
  ilmoittaminen

Arvoista Qtestfuel ja Qtestelec korjataan seuraavilla yhtälöillä arvot Qfuel
  ja Qelec
  ottamalla huomioon mahdollinen ylijäämä tai vajaus tuotetussa kuuman veden hyötyenergiasisällössä:

Formula

Formula

Jossa:

—

4.5   Sähkökäyttöisten lämpöpumppuvedenlämmittimien testimenettely

a)   Asentaminen

Tuote asennetaan testiympäristöön valmistajan ohjeiden mukaisesti. Lattialle asennettaviksi tarkoitetut laitteet voidaan sijoittaa lattialle, tuotteen mukana toimitettavalle alustalle tai korokkeelle käytön helpottamiseksi. Seinään kiinnitettävät tuotteet kiinnitetään levyyn, joka on vähintään 150 mm etäisyydellä kantavasta seinästä. Tuotteen ylä- ja alapuolella on oltava vähintään 250 mm ja molemmilla sivuilla vähintään 700 mm vapaata tilaa. Kalusteisiin sijoitettaviksi tarkoitetut laitteet asennetaan valmistajan ohjeiden mukaisesti.

Tuotteet, joiden ilmoitettu kuormitusprofiili on 3XL tai 4XL, voidaan testata paikassa, jonne ne on asennettu, sillä edellytyksellä, että testiolosuhteet vastaavat, mahdollisesti korjauskertoimien kanssa, tässä asiakirjassa esitettyjä.

Standardin EN 16147 kohdissa 5.2, 5.4 ja 5.5 esitettyjä asennusvaatimuksia on noudatettava.

b)   Vakauttaminen

Tuote pidetään ympäristöolosuhteissa niin kauan, että tuotteen kaikki osat ovat saavuttaneet ympäristön lämpötilan ± 2 K (varaavien lämpöpumppuvedenlämmittimien osalta vähintään 24 tuntia).

Tarkoituksena on varmentaa, että tuote toimii tavanomaisessa lämpötilassa kuljetuksen jälkeen.

c)   Täyttäminen ja säiliön tilavuus (todellinen kapasiteetti Cact)

Säiliön tilavuus mitataan seuraavasti.

Tyhjä vedenlämmitin punnitaan; sisääntulo- ja/tai ulostuloputkissa olevien hanojen paino otetaan huomioon.

Tämän jälkeen vedenlämmitin täytetään kylmällä vedellä valmistajan ohjeiden mukaisesti kylmän veden paineella. Tämän jälkeen vedensyöttö suljetaan.

Täytetty vedenlämmitin punnitaan.

Kahden painon välinen erotus (mact) muunnetaan tilavuudeksi litroina (Cact).

Formula

Tilavuus ilmoitetaan litroina yhden desimaalin tarkkuudella. Mitattu arvo (Cact) saa olla enintään 2 prosenttia nimellisarvoa pienempi.

d)   Täyttäminen ja lämmittäminen

Varaavat tuotteet täytetään kylmällä vedellä (10 ± 2 °C). Täyttäminen lopetetaan sovellettavalla kylmän veden paineella.

Tuote kytketään päälle, jotta se saavuttaa tehdasasetusten mukaiset arvot, esim. varauslämpötilan. Käytetään tuotteen omaa säätölaitetta (termostaattia). Vaihe toteutetaan noudattaen standardin EN 16147 kohdassa 6.3 kuvattua menettelyä. Seuraava vaihe alkaa, kun termostaatti katkaisee lämmityksen.

e)   Valmiustilan ottoteho

Valmiustilan ottoteho määritetään mittaamalla sähkön ottoteho määrätyssä määrässä lämpöpumpun täydellisiä ON-EI-jaksoja, jotka käynnistää säiliössä sijaitseva termostaatti, kun kuumaa vettä ei lasketa.

Vaihe toteutetaan noudattaen standardin EN 16147 kohdassa 6.4 kuvattua menettelyä, ja arvo Pstby [kW] määritellään yhtä suureksi kuin

Formula

f)   Veden laskut

Ilmoitettua kuormitusprofiilia vastaavat veden laskut tehdään asianmukaisen 24 tunnin laskujakson eritelmien mukaisesti. Tämä vaihe alkaa heti kun termostaatti katkaisee lämmityksen vakauttamisvaiheen jälkeen, ja ensimmäinen veden lasku tehdään aika-arvolla, joka vastaa asianmukaista vedenlaskun kuormitusprofiilia (ks. asetuksen (EU) N:o 814/2013 liitteessä III oleva 2 kohta ja delegoidun asetuksen (EU) N:o 812/2013 liitteessä VII oleva 2 kohta). Vettä ei lasketa viimeisen vedenlaskun ja aika-arvon 24:00 välillä. Kuuman veden vaadittu hyötyenergiasisältö on kokonaismäärä Qref
  [kWh].

Vaihe toteutetaan noudattaen standardin EN 16147 kohdissa 6.5.2–6.5.3.5 kuvattua menettelyä. Standardissa EN 16147 ΔΤdesired määritellään käyttäen arvoa Tp
  :

ΔΤdesired = Tp
  – 10

Vaiheen lopussa Qelec
  [kWh] määritellään yhtä suureksi kuin

Formula

W
  EL-TC
  :n arvo määritellään standardissa EN16147.

Tuotteet, jotka luokitellaan kulutushuippujen ulkopuolella toimiviksi tuotteiksi, pidetään päällä enintään kahdeksan peräkkäisen tunnin ajan 22:00 ja 07:00 välisenä aikana 24 tunnin laskujaksossa. 24 tunnin laskujakson lopussa tuotteet pidetään päällä vaiheen loppuun saakka.

g)   40 °C -asteinen sekoitettu vesi (V40)

Vaihe toteutetaan noudattaen standardin EN 16147 kohdassa 6.6 kuvattua menettelyä, mutta välttäen kompressorin kytkeytymistä pois päältä vedenlaskujaksojen viimeisen mittausjakson lopussa; arvo V40 [L] määritellään yhtä suureksi kuin Vmax.

4.6   Sähkökäyttöisten läpivirtauslämmittimien testimenettely

Käytön aikaisten lämmönsiirtoprosessien lämpöhäviöitä ja valmiustilan häviöitä ei oteta huomioon.

a)   Asetusarvot

Valitsimet, joiden asentoa käyttäjä voi muuttaa, asetetaan seuraavasti:

| — | Jos laitteessa on tehonvalitsin, valitsin asetetaan suurimpaan arvoon. |
| --- | --- |

—

Jos laitteessa on tehonvalitsin, valitsin asetetaan suurimpaan arvoon.

| — | Jos laitteessa on virtauksesta riippumaton lämpötilanvalitsin, valitsin asetetaan suurimpaan arvoon. |
| --- | --- |

—

Jos laitteessa on virtauksesta riippumaton lämpötilanvalitsin, valitsin asetetaan suurimpaan arvoon.

Kaikki asetusarvot, joita käyttäjä ei voi muuttaa, sekä muut valitsimet jätetään tehdasasetuksiin.

Laskujakson kunkin yksittäisen veden laskun i määrättyä pienintä virtaamaa f
  i
  on käytettävä vedenlämmittimien kuormitusprofiileissa määritellyllä tavalla. Jos pienintä virtaamaa f
  i
  ei voida saavuttaa, virtaamaa lisätään kunnes laite kytkeytyy päälle ja pystyy toimimaan jatkuvasti lämpötilassa T
  m
  tai sen yläpuolella. Yksittäisessä veden laskussa on käytettävä tätä suurempaa virtaamaa määrätyn pienimmän virtaaman f
  i
  sijaan.

b)   Staattinen hyötysuhde

Laitteen staattinen häviö Ploss
  nimelliskuormalla Pnom
  jatkuvuustilan olosuhteissa määritetään. Parametrin Ploss
  arvo on laitteen kaikkien sisäisten tehohäviöiden summa (liitinten ja lämmityselementtien välisten virta- ja jännitehäviöiden tulos) vähintään 30 minuutin toiminnan jälkeen nimellisolosuhteissa.

Tämä testitulos on laajalla lämpötila-alueella riippumaton veden sisääntulolämpötilasta. Testi voidaan suorittaa kylmän veden sisääntulolämpötiloilla 10–25 °C.

Elektronisesti ohjatuilla läpivirtauslämmittimillä, joissa on puolijohdetehokytkimet, puolijohdeteholiittimien yli vaikuttava jännite vähennetään mitatuista jännitehäviöistä, jos puolijohdetehokytkimet ovat termisesti yhteydessä veteen. Tässä tapauksessa puolijohdetehokytkimien kehittämä lämpö siirretään vettä lämmittävään hyötylämpöön.

Staattinen hyötysuhde lasketaan seuraavasti:

Formula

Jossa:

—

—

—

c)   Käynnistyshäviöt

Tässä testissä määritetään aika tstarti

  , joka kuluu virran kytkemisestä lämmityselementteihin käyttökelpoisen veden tuottamiseen kussakin ilmoitetun kuormitusprofiilin mukaisessa veden laskussa. Testimenetelmässä oletetaan, että laitteen tehonkulutus käynnistysvaiheen aikana on yhtä suuri kuin staattisessa tilassa kulutettu teho. Pstatici

  on laitteen staattinen tehonkulutus jatkuvuustilan olosuhteissa veden laskussa i.

Kullekin erilaiselle veden laskulle i tehdään kolme mittausta. Tulos on näiden kolmen mittauksen keskiarvo.

Käynnistyshäviöt Q
  starti

  lasketaan seuraavasti:

Formula

Jossa:

—

—

—

d)   Energiantarpeen laskeminen

Vuorokautinen energiantarve Qelec
  on kaikkien vuorokauden yksittäisten veden laskujen i häviöiden ja hyötyenergian summa kilowattitunteina. Vuorokautinen energian tarve lasketaan seuraavasti:

Formula

Jossa:

—

—

—

4.7   Vedenlämmittimien älykkään ohjauksen testimenettely

Älykkään ohjauksen kerroin SCF ja älykkään ohjauksen vaatimustenmukaisuus smart määritetään asetuksen (EU) N:o 814/2013 liitteessä IV olevan 4 kohdan ja delegoidun asetuksen (EU) N:o 812/2013 liitteessä VIII olevan 5 kohdan mukaisesti. Vedenlämmittimien älykkään ohjauksen vaatimustenmukaisuuden (smart) testaamista koskevat vaatimukset esitetään asetuksen (EU) N:o 814/2013 liitteessä III olevassa 3 kohdassa ja delegoidun asetuksen (EU) N:o 812/2013 liitteessä VII olevassa 3 kohdassa.

SCF:n määrittämiseksi käytettävien parametrien on perustuttava energiankulutuksen todellisiin mittauksiin älykäs ohjaus päälle ja pois kytkettynä.

”Älykäs ohjaus pois kytkettynä”
  tarkoittaa tilaa, jossa älykäs ohjaus on aktivoitu ja vedenlämmittimen älykäs ohjaus on oppimisvaiheessa.

”Älykäs ohjaus päälle kytkettynä”
  tarkoittaa tilaa, jossa älykäs ohjaus on aktivoitu ja vedenlämmittimen älykäs ohjaus muuttaa ulostulon lämpötilaa energian säästämiseksi.

a)   Sähkökäyttöiset varaavat vedenlämmittimet

Sähkökäyttöisillä varaavilla vedenlämmittimillä käytetään standardissa prEN 50440:2014 kuvattua testausmenetelmää.

b)   Lämpöpumppuvedenlämmittimet

Lämpöpumppuvedenlämmittimillä SCF määritetään käyttäen TC59X/WG4-työryhmän ehdottamaa testausmenetelmää; menettely noudattaa standardin prEN 50440:2014 (9.2 kohta) vaatimuksia ja sitä sovelletaan yhdessä standardin EN 16147:2011 kanssa.

Erityisesti:

| — | parametrin arvo määritetään standardin EN 16147 kohdissa 6.5.2–6.5.3.4 kuvatulla menettelyllä, ja testisyklin kesto (tTTC) on 24 tuntia. :n arvo on:



  jossa W
  EL-HP-TC
  ja Q
  EL-TC
  on määritelty standardissa EN 16147. |
| --- | --- |

—

parametrin Formula arvo määritetään standardin EN 16147 kohdissa 6.5.2–6.5.3.4 kuvatulla menettelyllä, ja testisyklin kesto (tTTC) on 24 tuntia. Formula:n arvo on:

Formula

jossa W
  EL-HP-TC
  ja Q
  EL-TC
  on määritelty standardissa EN 16147.

| — | parametrin arvo määritetään yhtä suureksi kuin standardin EN 16147 kohdassa 6.5.2 kuvattu QTC [kWh]. |
| --- | --- |

—

parametrin Formula arvo määritetään yhtä suureksi kuin standardin EN 16147 kohdassa 6.5.2 kuvattu QTC [kWh].

| — | parametrin arvo määritetään standardin EN 16147 kohdissa 6.5.2–6.5.3.4 kuvatulla menettelyllä, ja testisyklin kesto (tTTC) on 24 tuntia. :n arvo on:



  jossa W
  EL-HP-TC
  ja Q
  EL-TC
  on määritelty standardissa EN 16147. |
| --- | --- |

—

parametrin Formula arvo määritetään standardin EN 16147 kohdissa 6.5.2–6.5.3.4 kuvatulla menettelyllä, ja testisyklin kesto (tTTC) on 24 tuntia. Formula:n arvo on:

Formula

jossa W
  EL-HP-TC
  ja Q
  EL-TC
  on määritelty standardissa EN 16147.

| — | parametrin arvo määritetään yhtä suureksi kuin standardin EN 16147 kohdassa 6.5.2 kuvattu QTC [kWh]. |
| --- | --- |

—

parametrin Formula arvo määritetään yhtä suureksi kuin standardin EN 16147 kohdassa 6.5.2 kuvattu QTC [kWh].

4.8   Aurinkovedenlämmittimet ja pelkästään aurinkolämpöä käyttävät järjestelmät, testaus- ja laskentamenetelmät

Muun kuin aurinkoenergian vuotuisen lämpöosuuden Qnonsol
  arvioimiseksi kilowattitunteina primäärienergiana ja/tai kilowattitunteina ylempänä lämpöarvona voidaan soveltaa seuraavia menetelmiä:

| — | SOLCAL-menetelmä (3) |
| --- | --- |

—

SOLCAL-menetelmä (3)

| — | SOLICS-menetelmä (4) |
| --- | --- |

—

SOLICS-menetelmä (4)

SOLCAL-menetelmä edellyttää, että aurinkokeräimen hyötysuhdeparametreja arvioidaan erikseen ja että järjestelmän yleisen suorituskyvyn määrittelyn perustana käytetään muun kuin aurinkoenergian vuotuista lämpöosuutta aurinkolämpöjärjestelmään ja erillisen vedenlämmittimen erityistä hyötysuhdetta.

a)   Aurinkokeräimen testaus

Aurinkokeräimiin sovelletaan vähintään 4 × 4 -testejä siten, että neljä eri keräimen sisääntulolämpötilaa tin on jaettu tasaisesti toiminta-alueelle ja kutakin keräimen sisääntulolämpötilaa kohden mitataan neljä testinäytettä, jotta saadaan testiarvot veden ulostulolämpötilalle te, ympäristön lämpötilalle ta, auringon säteilylle G ja mitatulle keräimen hyötysuhteelle ηcol
  testauspisteessä. Mikäli mahdollista, yhdeksi sisääntulolämpötilaksi valitaan tm = ta ± 3 K, jotta saadaan tarkka arvio optisesta hyötysuhteesta η0
  . Kiinteällä keräimellä (ei automaattista seurantaa) ja mikäli testiolosuhteet sallivat, kaksi testinäytettä otetaan ennen keskipäivää ja kaksi sen jälkeen. Lämmönsiirtoaineen enimmäislämpötila olisi valittava siten, että se vastaa keräimen toiminta-alueen enimmäisarvoa ja johtaa keräimen sisääntulon ja ulostulon väliseen lämpötilaeroon ΔΤ > 1,0 K.

Keräimen hetkellistä hyötysuhdetta ηcol
  varten saadaan seuraavan yhtälön muotoinen jatkuva hyötysuhdekäyrä sovittamalla testauspisteiden tulokset tilastollisesti käyrään pienimmän neliösumman menetelmää käyttäen:

ηcol
  = η0
  - a1
  × T*
  m - a2
  × G (T*
  m)2

Jossa:

—

T*
  m = (tm - ta) / G

Jossa:

—

—

tm = tin + 0,5 × ΔΤ

Jossa:

—

—

Kaikki testit suoritetaan standardien EN 12975-2, EN 12977-2 ja EN 12977-3 mukaisesti. Niin sanotut kvasidynaamiset malliparametrit voidaan muuntaa jatkuvuustilan vertailutapaukseksi edellä mainittujen parametrien saavuttamiseksi. Kohtauskulmakerroin IAM määritetään standardin EN 12975-2 mukaisesti testillä, jossa käytetään 50 asteen kohtauskulmaa suhteessa keräimeen.

b)   SOLCAL-menetelmä

SOLCAL-menetelmässä tarvitaan seuraavat parametrit:

| — | Aurinkokeräimen parametrit Asol
  , η0, a1, a2
  ja IAM; |
| --- | --- |

—

Aurinkokeräimen parametrit Asol
  , η0, a1, a2
  ja IAM;

| — | Varastosäiliön nimellistilavuus (Vnom) litroina, muuta kuin aurinkoenergiaa käyttävän lämpövaraston tilavuus (Vbu) litroina ja erityinen seisontahäviö (psbsol) yksikköinä W/K (K ilmaisee varaston ja ympäristön lämpötilan eron); |
| --- | --- |

—

Varastosäiliön nimellistilavuus (Vnom) litroina, muuta kuin aurinkoenergiaa käyttävän lämpövaraston tilavuus (Vbu) litroina ja erityinen seisontahäviö (psbsol) yksikköinä W/K (K ilmaisee varaston ja ympäristön lämpötilan eron);

| — | Lisäsähkönkulutus vakiintuneissa toimintaolosuhteissa Qaux
  ; |
| --- | --- |

—

Lisäsähkönkulutus vakiintuneissa toimintaolosuhteissa Qaux
  ;

| — | Tehonkulutus valmiustilassa solstandby; |
| --- | --- |

—

Tehonkulutus valmiustilassa solstandby;

| — | Pumpun tehonkulutus solpump standardin EN 16297-1:2012 mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Pumpun tehonkulutus solpump standardin EN 16297-1:2012 mukaisesti.

Laskelmassa käytetään oletusarvoja keräinpiirin putkien ominaiseristykselle (= 6 + 0,3 W/Km2) ja lämmönsiirtimen lämpökapasiteetille (100×W/Km2). m2 tarkoittaa keräimen valoaukon pinta-alaa. Lisäksi laskelmassa oletetaan, että aurinkolämmön varastointijaksot ovat alle kuukauden mittaisia.

Pelkästään aurinkolämpöä käyttävän järjestelmän ja tavanomaisen vedenlämmittimen tai aurinkovedenlämmittimen kokonaisenergiatehokkuuden määrittämiseksi SOLCAL-menetelmässä määritetään muun kuin aurinkoenergian vuotuinen lämpöosuus Qnonsol
  kilowattitunteina seuraavasti:

Qnonsol = SUM (Qnonsoltm); kWh/v

Jossa:

—

Qnonsoltm = Lwhtm - LsolWtm + psbSol × Vbu / Vnom × (60 - Ta) × 0,732

Aurinkolämpöjärjestelmän kuukausittainen lämmitystarve määritellään seuraavasti:

Lwhtm = 30,5 × 0,6 × (Qref
  - 1,09)

Jossa:

| — | 0,6 edustaa tekijää, jonka avulla lasketaan keskimääräinen lämmitystarve kuormitusprofiilista; |
| --- | --- |

—

0,6 edustaa tekijää, jonka avulla lasketaan keskimääräinen lämmitystarve kuormitusprofiilista;

| — | 1,09 edustaa keskimääräisiä jakeluhäviöitä. |
| --- | --- |

—

1,09 edustaa keskimääräisiä jakeluhäviöitä.

Suoritetaan seuraavat laskelmat:

LsolW1tm = Lwhtm ×(1,029 × Ytm - 0,065 × Xtm - 0,245 × Ytm
  2 + 0,0018 × Xtm
  2 + 0,0215 × Ytm
  3)

LsolWtm = LsolW1tm - Qbuftm

Parametrin LsolWtm pienin arvo on 0 ja suurin Lwhtm.

Jossa:

—

Formula

Jossa:

| — | 0,732 on tekijä, jolla otetaan huomioon kuukauden keskituntimäärä (24 × 30,5); |
| --- | --- |

—

0,732 on tekijä, jolla otetaan huomioon kuukauden keskituntimäärä (24 × 30,5);

| — | Psbsol on 4.8 kohdan a alakohdan mukaisesti määritetty aurinkolämmönvaraajan ominaisseisontahäviö (W/K); |
| --- | --- |

—

Psbsol on 4.8 kohdan a alakohdan mukaisesti määritetty aurinkolämmönvaraajan ominaisseisontahäviö (W/K);

| — | Ta on kuukausittainen ilman keskilämpötila lämmönvaraajan ympärillä (°C); kun |
| --- | --- |

—

Ta on kuukausittainen ilman keskilämpötila lämmönvaraajan ympärillä (°C); kun

| — | Ta = 20 kun lämmönvaraaja on rakennuksen sisällä; |
| --- | --- |

—

Ta = 20 kun lämmönvaraaja on rakennuksen sisällä;

| — | Ta = Touttm kun lämmönvaraaja on rakennuksen ulkopuolella; |
| --- | --- |

—

Ta = Touttm kun lämmönvaraaja on rakennuksen ulkopuolella;

| — | Touttm on keskimääräinen päivälämpötila (°C) keskimääräisissä, kylmissä ja lämpimissä ilmasto-olosuhteissa. |
| --- | --- |

—

Touttm on keskimääräinen päivälämpötila (°C) keskimääräisissä, kylmissä ja lämpimissä ilmasto-olosuhteissa.

Xtm ja Ytm ovat yhdistetyt kertoimet:

Xtm = Asol
  × (Ac + UL) × etaloop × (Trefw - Touttm) × ccap × 0,732 / Lwhtm

Parametrin Хtm pienin arvo on 0 ja suurin 18.

Jossa:

| — | Ac = a1
  - а2
  × 40; |
| --- | --- |

—

Ac = a1
  - а2
  × 40;

| — | UL = (6 + 0,3 × Asol
  ) / Asol
  on piirin häviöt W/(m2K); |
| --- | --- |

—

UL = (6 + 0,3 × Asol
  ) / Asol
  on piirin häviöt W/(m2K);

| — | etaloop on piirin hyötysuhde, kun etaloop = 1 - (η0
  × a1
  ) / 100; |
| --- | --- |

—

etaloop on piirin hyötysuhde, kun etaloop = 1 - (η0
  × a1
  ) / 100;

| — | Trefw = 11,6 + 1,18 × 40 + 3,86 × Tcold - 1,32 × Touttm; |
| --- | --- |

—

Trefw = 11,6 + 1,18 × 40 + 3,86 × Tcold - 1,32 × Touttm;

| — | Tcold on kylmän veden lämpötila, oletusarvo 10 °C; |
| --- | --- |

—

Tcold on kylmän veden lämpötila, oletusarvo 10 °C;

| — | Touttm on keskimääräinen päivälämpötila (°C) keskimääräisissä, kylmissä ja lämpimissä ilmasto-olosuhteissa; |
| --- | --- |

—

Touttm on keskimääräinen päivälämpötila (°C) keskimääräisissä, kylmissä ja lämpimissä ilmasto-olosuhteissa;

| — | ccap on varastointikerroin, kun ccap = (75 × Asol
  / Vsol)0,25; |
| --- | --- |

—

ccap on varastointikerroin, kun ccap = (75 × Asol
  / Vsol)0,25;

| — | Vsol on standardissa EN 15316-4-3 määritelty aurinkolämpövaraajan tilavuus. |
| --- | --- |

—

Vsol on standardissa EN 15316-4-3 määritelty aurinkolämpövaraajan tilavuus.

Ytm = Asol
  × IAM × η0
  × etaloop × QsolMtm × 0,732 / Lwhtm

Parametrin Ytm pienin arvo on 0 ja suurin 3.

Jossa:

—

Lisäsähkönkulutus Qaux
  lasketaan seuraavasti:

Qaux
  = (solpump × solhrs + solstandby × 24 × 365)/1000

Jossa:

| — | solhrs on aktiivisten aurinkotuntien määrä (h); kun |
| --- | --- |

—

solhrs on aktiivisten aurinkotuntien määrä (h); kun

| — | solhrs = 2 000 aurinkovedenlämmittimillä. |
| --- | --- |

—

solhrs = 2 000 aurinkovedenlämmittimillä.

c)   SOLICS-menetelmä

SOLICS-menetelmä perustuu standardissa ISO 9459-5:2007 kuvattuun testimenetelmään. Aurinkotehon määrittelyprosessin viitetiedot ovat seuraavat:

| — | Termit ja määritelmät standardin ISO 9459-5:2007 luvun 3 mukaisesti; |
| --- | --- |

—

Termit ja määritelmät standardin ISO 9459-5:2007 luvun 3 mukaisesti;

| — | Symbolit, yksiköt ja nimikkeistö standardin ISO 9459-5:2007 luvun 4 mukaisesti; |
| --- | --- |

—

Symbolit, yksiköt ja nimikkeistö standardin ISO 9459-5:2007 luvun 4 mukaisesti;

| — | Järjestelmä asennetaan standardin ISO 9459-5:2007 kohdan 5.1 mukaisesti; |
| --- | --- |

—

Järjestelmä asennetaan standardin ISO 9459-5:2007 kohdan 5.1 mukaisesti;

| — | Testilaitteisto, instrumentointi ja antureiden sijoitus standardin ISO 9459-5:2007 luvun 5 mukaisesti; |
| --- | --- |

—

Testilaitteisto, instrumentointi ja antureiden sijoitus standardin ISO 9459-5:2007 luvun 5 mukaisesti;

| — | Testit suoritetaan standardin ISO 9459-5:2007 luvun 6 mukaisesti; |
| --- | --- |

—

Testit suoritetaan standardin ISO 9459-5:2007 luvun 6 mukaisesti;

| — | Testitulosten perusteella määritellään järjestelmäparametrit standardin ISO 9459-5:2007 luvun 7 mukaisesti. Käytetään standardin ISO 9459-5:2007 liitteessä A kuvattua dynaamista sovitusalgoritmia ja simulointimallia; |
| --- | --- |

—

Testitulosten perusteella määritellään järjestelmäparametrit standardin ISO 9459-5:2007 luvun 7 mukaisesti. Käytetään standardin ISO 9459-5:2007 liitteessä A kuvattua dynaamista sovitusalgoritmia ja simulointimallia;

| — | Vuotuinen suorituskyky lasketaan standardin ISO 9459-5:2007 liitteessä A kuvatulla simulointimallilla käyttäen määriteltyjä parametreja ja seuraavia asetuksia: |
| --- | --- |

—

Vuotuinen suorituskyky lasketaan standardin ISO 9459-5:2007 liitteessä A kuvatulla simulointimallilla käyttäen määriteltyjä parametreja ja seuraavia asetuksia:

| — | Keskimääräinen päivälämpötila (°C) keskimääräisissä, kylmissä ja lämpimissä ilmasto-olosuhteissa ja keskimääräinen auringon kokonaissäteily (W/m2) keskimääräisissä, kylmissä ja lämpimissä ilmasto-olosuhteissa; |
| --- | --- |

—

Keskimääräinen päivälämpötila (°C) keskimääräisissä, kylmissä ja lämpimissä ilmasto-olosuhteissa ja keskimääräinen auringon kokonaissäteily (W/m2) keskimääräisissä, kylmissä ja lämpimissä ilmasto-olosuhteissa;

| — | Auringon kokonaissäteilyn tuntikohtaiset arvot asianmukaisen CEC-viitetestivuoden mukaisesti; |
| --- | --- |

—

Auringon kokonaissäteilyn tuntikohtaiset arvot asianmukaisen CEC-viitetestivuoden mukaisesti;

| — | Vesijohtoveden lämpötila: 10 °C; |
| --- | --- |

—

Vesijohtoveden lämpötila: 10 °C;

| — | Varaajan ympäristölämpötila (säiliö sisällä: 20 °C, säiliö ulkona: ulkoilman lämpötila); |
| --- | --- |

—

Varaajan ympäristölämpötila (säiliö sisällä: 20 °C, säiliö ulkona: ulkoilman lämpötila);

| — | Lisäsähkönkulutus: ilmoituksen mukaan; |
| --- | --- |

—

Lisäsähkönkulutus: ilmoituksen mukaan;

| — | Lisälämmittimen asetuslämpötila: ilmoituksen mukaan ja vähimmäisarvo 60 °C; |
| --- | --- |

—

Lisälämmittimen asetuslämpötila: ilmoituksen mukaan ja vähimmäisarvo 60 °C;

| — | Lisälämmittimen toiminta-ajan säätö: ilmoituksen mukaan. |
| --- | --- |

—

Lisälämmittimen toiminta-ajan säätö: ilmoituksen mukaan.

Vuotuinen lämmitystarve: 0,6 × 366 × (Qref
  - 1,09)

Jossa:

| — | 0,6 edustaa tekijää, jonka avulla lasketaan keskimääräinen lämmitystarve kuormitusprofiilista; |
| --- | --- |

—

0,6 edustaa tekijää, jonka avulla lasketaan keskimääräinen lämmitystarve kuormitusprofiilista;

| — | 1,09 edustaa keskimääräisiä jakeluhäviöitä. |
| --- | --- |

—

1,09 edustaa keskimääräisiä jakeluhäviöitä.

Lisäsähkönkulutus Qaux
  lasketaan seuraavasti:

Qaux
  = (solpump × solhrs + solstandby × 24 × 365)/1000

Jossa:

| — | solhrs on aktiivisten aurinkotuntien määrä (h); kun |
| --- | --- |

—

solhrs on aktiivisten aurinkotuntien määrä (h); kun

| — | solhrs = 2 000 aurinkovedenlämmittimillä. |
| --- | --- |

—

solhrs = 2 000 aurinkovedenlämmittimillä.

Pelkästään aurinkolämpöä käyttävän järjestelmän ja tavanomaisen vedenlämmittimen tai aurinkovedenlämmittimen kokonaisenergiatehokkuuden määrittämiseksi SOLICS-menetelmässä määritetään muun kuin aurinkoenergian vuotuinen lämpöosuus Qnonsol
  kilowattitunteina primäärienergiana ja/tai kilowattitunteina ylempänä lämpöarvona seuraavasti:

| — | Pelkästään aurinkolämpöä käyttävillä järjestelmillä: |
| --- | --- |

—

Pelkästään aurinkolämpöä käyttävillä järjestelmillä:

Qnonsol =0,6 × 366 × (Qref +1,09) - QL

Jossa:

| — | QL on aurinkolämmitysjärjestelmän tuottama lämpö kilowattitunteina vuodessa. |
| --- | --- |

—

QL on aurinkolämmitysjärjestelmän tuottama lämpö kilowattitunteina vuodessa.

| — | Aurinkovedenlämmittimillä: |
| --- | --- |

—

Aurinkovedenlämmittimillä:

Qnonsol = Qaux,net

Jossa:

—

4.9   Vesisäiliön testimenettely

a)   Seisontahäviö

Vesisäiliöiden seisontahäviö S voidaan arvioida käyttäen mitä tahansa 3 kohdassa viitattua menetelmää, mukaan lukien aurinkolämpövaraajan seisontahäviö psbsol. Kun sovellettavien standardien mukaiset mittaustulokset ilmaistaan kilowattitunteina 24 tuntia kohden, tulos kerrotaan tekijällä (1 000/24), jotta saadaan S:n arvot watteina. Aurinkolämpövaraajien ominaisseisontahäviön psbsol osalta – säiliön ja ympäristön lämpötilaeron astetta kohti – lämpöhäviö voidaan määrittää suoraan yksiköissä W/K käyttäen standardia EN 12977-3 tai se voidaan saada epäsuorasti jakamalla watteina ilmaistu lämpöhäviö 45:llä (Tstore = 65 °C, Tambient = 20 °C), jotta saadaan arvo yksiköissä W/K. Kun S:n arvioinnissa käytetään standardin EN 12977-3 mukaisia tuloksia, jotka ilmaistaan yksiköissä W/K, ne kerrotaan 45:llä.

b)   Säiliön tilavuus

Sähkökäyttöisen varaavan vedenlämmittimen säiliön tilavuus mitataan 4.5 kohdan c alakohdassa kuvatulla tavalla.

4.10   Aurinkopumpun tehon testausmenettely

Aurinkopumpun teho määritetään sähkönkulutuksena nimellistoimintaolosuhteissa. Alle viiden minuutin kestoisia käynnistysvaikutuksia ei oteta huomioon. Aurinkopumpuilla, joita säädetään jatkuvasti tai joita säädetään vähintään kolmessa vaiheessa, teho määritetään 50 prosenttina aurinkopumpun nimellissähkötehosta.

---

(1)  Nämä väliaikaiset menetelmät on tarkoitus myöhemmin korvata yhdenmukaistetu(i)lla standard(e)illa. Hyväksytyn standardin tai standardien viitetiedot julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä direktiivin 2009/125/EY 9 ja 10 artiklan mukaisesti.

(2)  Oletusarvo, jos arvoa ei ole määritelty kalorimetrisesti. Vaihtoehtoisesti, jos tilavuuspaino ja rikkipitoisuus tunnetaan (esim. perusanalyysin tuloksena), alempi lämpöarvo (Hi) voidaan määrittää seuraavasti:

Hi = 52,92 - (11,93 × ρ15) - (0,3 - S); MJ/kg

(3)  Standardiin EN15316-4-3, B perustuva menetelmä.

(4)  Standardiin ISO 9459-5 perustuva menetelmä

---

Tilintarkastustuomioistuin

| 3.7.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 207/41 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 207/41

---

Erityiskertomus nro 5/2014 ”Euroopan pankkivalvonnan kehittyminen – Euroopan pankkiviranomainen ja sen muuttuva toimintaympäristö”

(2014/C 207/04)

Euroopan tilintarkastustuomioistuin tiedottaa, että erityiskertomus nro 5/2014 ”Euroopan pankkivalvonnan kehittyminen – Euroopan pankkiviranomainen ja sen muuttuva toimintaympäristö” on juuri julkaistu.

Kertomus on luettavissa ja ladattavissa Euroopan tilintarkastustuomioistuimen internetsivustolla (http://eca.europa.eu).

Kertomus on saatavilla maksutta paperiversiona. Sen voi pyytää tilintarkastustuomioistuimelta seuraavasta osoitteesta:

| European Court of Auditors |
| --- |
| Publications (PUB) |
| 12, rue Alcide De Gasperi |
| 1615 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| P. +352 4398-1 |
| Sähköposti: eca-info@eca.europa.eu |

European Court of Auditors

Publications (PUB)

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

P. +352 4398-1

Sähköposti: eca-info@eca.europa.eu

Kertomuksen saa myös täyttämällä sähköisen tilauslomakkeen EU-Bookshop-sivustolla.

---

EUROOPAN TALOUSALUEESEEN LIITTYVÄT TIEDOTTEET

EFTAn valvontaviranomainen

| 3.7.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 207/42 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 207/42

---

Valtiontuki – päätös olla vastustamatta tukea

(2014/C 207/05)

EFTAn valvontaviranomainen ei vastusta seuraavaa valtiontukitoimenpidettä:

| Päätöksen antamispäivä | : | 12. maaliskuuta 2014 |
| --- | --- | --- |
| Tuen numero | : | 74081 |
| Päätöksen numero | : | 111/14/KOL |
| EFTA-valtio | : | Islanti |
| Alue | : | Islannin koillisosassa sijaitseva Norðurþingin kunta |
| Nimik | : | PCC:n piimetallin tuotantolaitoksen rakentaminen Bakkiin |
| Oikeusperusta | : | Laki nro 52/2013, joka valtuuttaa Islannin teollisuus- ja innovaatioministerin tekemään piimetallin tuotantolaitoksen rakentamista koskevan investointisopimuksen PCC-yhtiön kanssa valtiovarainministeriön puolesta |
| Tarkoitus | : | Aluekehitys |
| Tuen muoto | : | Suora raha-avustus rakennuspaikan valmistelutöitä varten
  Määräaikainen maanvuokraussopimus kymmeneksi vuodeksi
  Vapautuksia ja alennuksia veroista ja maksuista |
| Talousarvio | : | Nimellisarvoltaan 23,3 miljoonaa euroa |
| Kesto | : | 1. tammikuuta 2014–27. syyskuuta 2027 |
| Toimiala | : | Piimetalli |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | : | Ministry of Industry and Innovation |
| Skúlagata 4 |
| 101 Reykjavík |
| ICELAND |

Päätöksen antamispäivä

:

12. maaliskuuta 2014

Tuen numero

:

74081

Päätöksen numero

:

111/14/KOL

EFTA-valtio

:

Islanti

Alue

:

Islannin koillisosassa sijaitseva Norðurþingin kunta

Nimik

:

PCC:n piimetallin tuotantolaitoksen rakentaminen Bakkiin

Oikeusperusta

:

Laki nro 52/2013, joka valtuuttaa Islannin teollisuus- ja innovaatioministerin tekemään piimetallin tuotantolaitoksen rakentamista koskevan investointisopimuksen PCC-yhtiön kanssa valtiovarainministeriön puolesta

Tarkoitus

:

Aluekehitys

Tuen muoto

:

Suora raha-avustus rakennuspaikan valmistelutöitä varten

Määräaikainen maanvuokraussopimus kymmeneksi vuodeksi

Vapautuksia ja alennuksia veroista ja maksuista

Talousarvio

:

Nimellisarvoltaan 23,3 miljoonaa euroa

Kesto

:

1. tammikuuta 2014–27. syyskuuta 2027

Toimiala

:

Piimetalli

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

:

Ministry of Industry and Innovation

Skúlagata 4

101 Reykjavík

ICELAND

ja

| Norðurþing Municipality |
| --- |
| Ketilsbraut 7–9 |
| 640 Húsavík |
| ICELAND |

Norðurþing Municipality

Ketilsbraut 7–9

640 Húsavík

ICELAND

Päätöksen koko teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, on saatavissa todistusvoimaisella kielellä EFTAn valvontaviranomaisen verkkosivuilta:

http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/

---

| 3.7.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 207/43 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 207/43

---

Valtiontuki – Päätös olla vastustamatta tukea

(2014/C 207/06)

EFTAn valvontaviranomainen ei vastusta seuraavaa valtiontukitoimenpidettä:

| Päätöksen antamispäivä | : | 12. maaliskuuta 2014 |
| --- | --- | --- |
| Tuen numero | : | 75005 |
| Päätöksen numero | : | 114/14/KOL |
| EFTA-valtio | : | Norja |
| Tuensaajan nimi | : | BE Varme AS |
| Toimenpidetyyppi | : | Energiarahasto-ohjelmaan kuuluva yksittäinen tuki, joka arvioidaan yksityiskohtaisesti ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti |
| Ohjelma | : | EFTAn valvontaviranomaisen päätöksellä N:o 248/11/KOL hyväksytty energiarahasto-ohjelma |
| Tarkoitus | : | Ympäristönsuojelu |
| Tuen muoto | : | Avustus |
| Tuen määrä | : | 88,53 miljoonaa Norjan kruunua |
| Toimiala | : | Kaukolämmitys |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | : | Enova SF |
| Professor Brochsgt. 2 |
| N-7030 Trondheim |
| NORWAY |

Päätöksen antamispäivä

:

12. maaliskuuta 2014

Tuen numero

:

75005

Päätöksen numero

:

114/14/KOL

EFTA-valtio

:

Norja

Tuensaajan nimi

:

BE Varme AS

Toimenpidetyyppi

:

Energiarahasto-ohjelmaan kuuluva yksittäinen tuki, joka arvioidaan yksityiskohtaisesti ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti

Ohjelma

:

EFTAn valvontaviranomaisen päätöksellä N:o 248/11/KOL hyväksytty energiarahasto-ohjelma

Tarkoitus

:

Ympäristönsuojelu

Tuen muoto

:

Avustus

Tuen määrä

:

88,53 miljoonaa Norjan kruunua

Toimiala

:

Kaukolämmitys

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

:

Enova SF

Professor Brochsgt. 2

N-7030 Trondheim

NORWAY

Päätöksen koko teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, on saatavissa todistusvoimaisella kielellä EFTAn valvontaviranomaisen verkkosivuilta:

http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/

---

| 3.7.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 207/44 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 207/44

---

Valtiontuki – päätös olla vastustamatta tukea

(2014/C 207/07)

EFTAn valvontaviranomainen ei vastusta seuraavaa valtiontukitoimenpidettä:

| Päätöksen antamispäivä | : | 12. maaliskuuta 2014 |
| --- | --- | --- |
| Tuen numero | : | 74036 |
| Päätöksen numero | : | 112/14/KOL |
| EFTA-valtio | : | Norja |
| Nimike (ja/tai tuensaajan nimi) | : | Uutis- ja ajankohtaismediaa tukeva tuotantoavustusohjelma |
| Oikeusperusta | : | ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohta |
| Toimenpidetyyppi | : | Tuki uutis- ja ajankohtaismedialle |
| Tarkoitus | : | Tiedotusvälineiden moniarvoisuuden ja monimuotoisuuden edistäminen |
| Tuen muoto | : | Avustus |
| Talousarvio | : | Noin 290 miljoonaa Norjan kruunua vuodessa |
| Kesto | : | Vuoteen 2020 asti |
| Toimiala | : | Uutis- ja ajankohtaismedia |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | : | Norwegian Media Authority |
| Nygata 4 |
| N-1607 Fredrikstad |
| NORWAY |

Päätöksen antamispäivä

:

12. maaliskuuta 2014

Tuen numero

:

74036

Päätöksen numero

:

112/14/KOL

EFTA-valtio

:

Norja

Nimike (ja/tai tuensaajan nimi)

:

Uutis- ja ajankohtaismediaa tukeva tuotantoavustusohjelma

Oikeusperusta

:

ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohta

Toimenpidetyyppi

:

Tuki uutis- ja ajankohtaismedialle

Tarkoitus

:

Tiedotusvälineiden moniarvoisuuden ja monimuotoisuuden edistäminen

Tuen muoto

:

Avustus

Talousarvio

:

Noin 290 miljoonaa Norjan kruunua vuodessa

Kesto

:

Vuoteen 2020 asti

Toimiala

:

Uutis- ja ajankohtaismedia

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

:

Norwegian Media Authority

Nygata 4

N-1607 Fredrikstad

NORWAY

Päätöksen koko teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, on saatavissa todistusvoimaisella kielellä EFTAn valvontaviranomaisen verkkosivuilta:

http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/

---

V Ilmoitukset

HALLINNOLLISET MENETTELYT

Euroopan henkilöstövalintatoimisto (EPSO)

| 3.7.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 207/45 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 207/45

---

ILMOITUS AVOIMISTA KILPAILUISTA

(2014/C 207/08)

Euroopan unionin henkilöstövalintatoimisto (EPSO) järjestää seuraavat avoimet kilpailut:

EPSO/AD/284/14 – SAKSANKIELISET (DE) KÄÄNTÄJÄT

EPSO/AD/285/14 – KREIKANKIELISET (EL) KÄÄNTÄJÄT

EPSO/AD/286/14 – ESPANJANKIELISET (ES) KÄÄNTÄJÄT

EPSO/AD/287/14 – RUOTSINKIELISET (SV) KÄÄNTÄJÄT

Kilpailuilmoitus julkaistaan 24 kielellä Euroopan unionin virallisen lehden
  3. heinäkuuta 2014 ilmestyvässä numerossa C 207 A.

Lisätietoja EPSOn verkkosivuilla osoitteessa http://blogs.ec.europa.eu/eu-careers.info/

---

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 3.7.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 207/46 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 207/46

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.7230 – Bekaert / Pirelli Steel Tyre Cord Business)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2014/C 207/09)

| 1. | Komissio vastaanotti 24. kesäkuuta 2014 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen sen käsiteltäväksi asetuksen 4 artiklan 5 kohdan nojalla siirretystä ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla belgialainen yritys NV Bekaert SA (Bekaert) hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yksinomaisen määräysvallan italialaisen yrityksen Pirelli Tyre SpA koordikangasliiketoiminnassa (Pirellin koordikangasliiketoiminta) ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 24. kesäkuuta 2014 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen sen käsiteltäväksi asetuksen 4 artiklan 5 kohdan nojalla siirretystä ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla belgialainen yritys NV Bekaert SA (Bekaert) hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yksinomaisen määräysvallan italialaisen yrityksen Pirelli Tyre SpA koordikangasliiketoiminnassa (Pirellin koordikangasliiketoiminta) ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:
  —   Bekaert: vedettyihin teräslankoihin, kehittyneeseen metallien muuttamiseen, kehittyneisiin materiaaleihin ja pinnoitteisiin liittyvän laajan tuotevalikoiman tuotanto ja markkinointi
  —   Pirellin koordikangasliiketoiminta: teräksisen koordikankaan toimittaminen. |
| --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—   Bekaert: vedettyihin teräslankoihin, kehittyneeseen metallien muuttamiseen, kehittyneisiin materiaaleihin ja pinnoitteisiin liittyvän laajan tuotevalikoiman tuotanto ja markkinointi

—   Pirellin koordikangasliiketoiminta: teräksisen koordikankaan toimittaminen.

| 3. | Euroopan komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. |
| --- | --- |

3.

Euroopan komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin.

| 4. | Euroopan komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava Euroopan komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää Euroopan komissiolle faksilla (numero +32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä M.7230 – Bekaert / Pirelli Steel Tyre Cord Business seuraavaan osoitteeseen:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Euroopan komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava Euroopan komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää Euroopan komissiolle faksilla (numero +32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä M.7230 – Bekaert / Pirelli Steel Tyre Cord Business seuraavaan osoitteeseen:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

---

| 3.7.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 207/47 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 207/47

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.7132 – INEOS/Doeflex)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2014/C 207/10)

| 1. | Komissio vastaanotti 24. kesäkuuta 2014 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen sen käsiteltäväksi asetuksen 4 artiklan 5 kohdan nojalla siirretystä ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla sveitsiläinen yritys INEOS AG (INEOS) hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan brittiläisen yrityksen Doeflex Compounding Limited (Doeflex) liiketoiminnoissa ja omaisuuserissä ostamalla äskettäin perustetun holdingyhtiön osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 24. kesäkuuta 2014 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen sen käsiteltäväksi asetuksen 4 artiklan 5 kohdan nojalla siirretystä ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla sveitsiläinen yritys INEOS AG (INEOS) hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan brittiläisen yrityksen Doeflex Compounding Limited (Doeflex) liiketoiminnoissa ja omaisuuserissä ostamalla äskettäin perustetun holdingyhtiön osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:
  —   INEOS: petrokemian tuotteiden, erikoiskemikaalien ja öljytuotteiden valmistus sekä suspensio-PVC:n ja emulsio-PVC:n, pehmitteiden ja suspensio-PVC-sekoitteiden tuotanto ja myynti maailmanlaajuisesti,
  —   Doeflex: suspensio-PVC:n kuivasekoitteiden ja geelimäisten sekoitteiden tuotanto yhdessä tuotantolaitoksessa Yhdistyneessä kuningaskunnassa. |
| --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—   INEOS: petrokemian tuotteiden, erikoiskemikaalien ja öljytuotteiden valmistus sekä suspensio-PVC:n ja emulsio-PVC:n, pehmitteiden ja suspensio-PVC-sekoitteiden tuotanto ja myynti maailmanlaajuisesti,

—   Doeflex: suspensio-PVC:n kuivasekoitteiden ja geelimäisten sekoitteiden tuotanto yhdessä tuotantolaitoksessa Yhdistyneessä kuningaskunnassa.

| 3. | Euroopan komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. |
| --- | --- |

3.

Euroopan komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin.

| 4. | Euroopan komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava Euroopan komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää Euroopan komissiolle faksilla (numero +32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä M.7132 – INEOS/Doeflex seuraavaan osoitteeseen:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Euroopan komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava Euroopan komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää Euroopan komissiolle faksilla (numero +32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä M.7132 – INEOS/Doeflex seuraavaan osoitteeseen:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

---