# Uradni list C 207/2014

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 207 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 573. julij 2014 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 207

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 573. julij 2014

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2014/C 207/01 | Menjalni tečaji eura | 1 |
| 2014/C 207/02 | Sporočilo Komisije v okviru izvajanja Uredbe Komisije (EU) št. 813/2013 o izvajanju Direktive 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede zahtev za okoljsko primerno zasnovo grelnikov prostorov in kombiniranih grelnikov ter izvajanja Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 811/2013 o dopolnitvi Direktive 2010/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta glede energijskega označevanja grelnikov prostorov, kombiniranih grelnikov, kompletov grelnika prostorov, naprave za uravnavanje temperature in sončne naprave ter kompletov kombiniranega grelnika, naprava za uravnavanje temperature in sončne naprave | 2 |
| 2014/C 207/03 | Sporočilo Komisije v okviru izvajanja Uredbe Komisije (EU) št. 814/2013 o izvajanju Direktive 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede zahtev za okoljsko primerno zasnovo grelnikov vode in hranilnikov tople vode ter izvajanja Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 812/2013 o dopolnitvi Direktive 2010/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta glede energijskega označevanja grelnikov vode, hranilnikov tople vode ter kompletov grelnika vode in sončne naprave | 22 |
| | Računsko sodišče |
| 2014/C 207/04 | Posebno poročilo št. 5/2014 Oblikovanje evropskega bančnega nadzora – Evropski bančni organ in njegovo spreminjajoče se okolje | 41 |
| | INFORMACIJE V ZVEZI Z EVROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM |
| | Nadzorni organ Efte |
| 2014/C 207/05 | Državna pomoč – Odločitev o nevložitvi ugovora | 42 |
| 2014/C 207/06 | Državna pomoč – Odločitev o nevložitvi ugovora | 43 |
| 2014/C 207/07 | Državna pomoč – Odločitev o nevložitvi ugovora | 44 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2014/C 207/01

Menjalni tečaji eura

1

2014/C 207/02

Sporočilo Komisije v okviru izvajanja Uredbe Komisije (EU) št. 813/2013 o izvajanju Direktive 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede zahtev za okoljsko primerno zasnovo grelnikov prostorov in kombiniranih grelnikov ter izvajanja Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 811/2013 o dopolnitvi Direktive 2010/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta glede energijskega označevanja grelnikov prostorov, kombiniranih grelnikov, kompletov grelnika prostorov, naprave za uravnavanje temperature in sončne naprave ter kompletov kombiniranega grelnika, naprava za uravnavanje temperature in sončne naprave

2

2014/C 207/03

Sporočilo Komisije v okviru izvajanja Uredbe Komisije (EU) št. 814/2013 o izvajanju Direktive 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede zahtev za okoljsko primerno zasnovo grelnikov vode in hranilnikov tople vode ter izvajanja Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 812/2013 o dopolnitvi Direktive 2010/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta glede energijskega označevanja grelnikov vode, hranilnikov tople vode ter kompletov grelnika vode in sončne naprave

22

Računsko sodišče

2014/C 207/04

Posebno poročilo št. 5/2014 Oblikovanje evropskega bančnega nadzora – Evropski bančni organ in njegovo spreminjajoče se okolje

41

INFORMACIJE V ZVEZI Z EVROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM

Nadzorni organ Efte

2014/C 207/05

Državna pomoč – Odločitev o nevložitvi ugovora

42

2014/C 207/06

Državna pomoč – Odločitev o nevložitvi ugovora

43

2014/C 207/07

Državna pomoč – Odločitev o nevložitvi ugovora

44

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | UPRAVNI POSTOPKI |
| | Evropski urad za izbor osebja (EPSO) |
| 2014/C 207/08 | Razpis javnih natečajev | 45 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2014/C 207/09 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.7230 – Bekaert/Pirelli Steel Tyre Cord Business) (
  1
  ) | 46 |
| 2014/C 207/10 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.7132 – INEOS/Doeflex) (
  1
  ) | 47 |

V   Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropski urad za izbor osebja (EPSO)

2014/C 207/08

Razpis javnih natečajev

45

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2014/C 207/09

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.7230 – Bekaert/Pirelli Steel Tyre Cord Business) (
  1
  )

1

46

2014/C 207/10

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.7132 – INEOS/Doeflex) (
  1
  )

1

47

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 3.7.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 207/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 207/1

---

Menjalni tečaji eura (1)

2. julija 2014

(2014/C 207/01)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,3656 |
| JPY | japonski jen | 138,65 |
| DKK | danska krona | 7,4563 |
| GBP | funt šterling | 0,79580 |
| SEK | švedska krona | 9,1574 |
| CHF | švicarski frank | 1,2137 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 8,4250 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 27,432 |
| HUF | madžarski forint | 311,10 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| PLN | poljski zlot | 4,1456 |
| RON | romunski leu | 4,3864 |
| TRY | turška lira | 2,9053 |
| AUD | avstralski dolar | 1,4447 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4535 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,5835 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,5568 |
| SGD | singapurski dolar | 1,7013 |
| KRW | južnokorejski won | 1 377,92 |
| ZAR | južnoafriški rand | 14,6314 |
| CNY | kitajski juan | 8,4816 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5865 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 272,80 |
| MYR | malezijski ringit | 4,3706 |
| PHP | filipinski peso | 59,538 |
| RUB | ruski rubelj | 46,7560 |
| THB | tajski bat | 44,204 |
| BRL | brazilski real | 3,0113 |
| MXN | mehiški peso | 17,6777 |
| INR | indijska rupija | 81,3283 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,3656

JPY

japonski jen

138,65

DKK

danska krona

7,4563

GBP

funt šterling

0,79580

SEK

švedska krona

9,1574

CHF

švicarski frank

1,2137

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

8,4250

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

27,432

HUF

madžarski forint

311,10

LTL

litovski litas

3,4528

PLN

poljski zlot

4,1456

RON

romunski leu

4,3864

TRY

turška lira

2,9053

AUD

avstralski dolar

1,4447

CAD

kanadski dolar

1,4535

HKD

hongkonški dolar

10,5835

NZD

novozelandski dolar

1,5568

SGD

singapurski dolar

1,7013

KRW

južnokorejski won

1 377,92

ZAR

južnoafriški rand

14,6314

CNY

kitajski juan

8,4816

HRK

hrvaška kuna

7,5865

IDR

indonezijska rupija

16 272,80

MYR

malezijski ringit

4,3706

PHP

filipinski peso

59,538

RUB

ruski rubelj

46,7560

THB

tajski bat

44,204

BRL

brazilski real

3,0113

MXN

mehiški peso

17,6777

INR

indijska rupija

81,3283

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 3.7.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 207/2 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 207/2

---

Sporočilo Komisije v okviru izvajanja Uredbe Komisije (EU) št. 813/2013 o izvajanju Direktive 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede zahtev za okoljsko primerno zasnovo grelnikov prostorov in kombiniranih grelnikov ter izvajanja Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 811/2013 o dopolnitvi Direktive 2010/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta glede energijskega označevanja grelnikov prostorov, kombiniranih grelnikov, kompletov grelnika prostorov, naprave za uravnavanje temperature in sončne naprave ter kompletov kombiniranega grelnika, naprava za uravnavanje temperature in sončne naprave

(2014/C 207/02)

1.   Objava naslovov in sklicev na prehodne merilne in računske metode (1) za izvajanje Uredbe (EU) št. 813/2013, zlasti prilog III in IV Uredbe, ter za izvajanje Uredbe (EU) št. 811/2013, zlasti prilog VII in VIII Uredbe.

2.   Parametri v poševnem tisku so določeni v Uredbi (EU) št. 813/2013 in Uredbi (EU) št. 811/2013.

3.   Sklici

| Parameter | Organizacija | Sklic/naslov | Opombe |
| --- | --- | --- | --- |
| Grelniki prostorov s kotlom in kombinirani grelniki s kotlom na plinasto gorivo |
| η, P, tipske izvedbe, Pstby
  , Pign | CEN | EN 15502-1:2012 Plinski kotli za gretje - 1. del: Splošne zahteve in preskusi; | EN 15502-1:2012 bo nadomestil EN 297, EN 483, EN 677, EN 656, EN 13836, EN 15420. |
| Koristna izhodna toplota pri nazivni izhodni toploti P4
  in izkoristek pri nazivni izhodni toploti η4
  pri 80/60 °C | CEN | § 3.1.6 Nominalna izhodna moč (opredelitev, simbol Pn);
  § 3.1.5.7 Izkoristek (opredelitev, simbol ηu);
  § 9.2.2 (preskus); | Vse vrednosti izkoristka so izražene kot bruto kalorična vrednost GCV. |
| Tipske izvedbe, opredelitve | CEN | § 3.1.10. Tipske opredelitve kotlov z opredelitvami „kombiniranega kotla“; „nizkotemperaturnega kotla“ in „kondenzacijskega kotla“.
  § 8.15. Nastajanje kondenzata (zahteve in preskus); | |
| Koristna izhodna toplota pri 30 % nazivne izhodne toplote P1
  in izkoristek pri 30 % nazivne izhodne toplote η1
  pri delni vhodni toploti in v nizkotemperaturnem režimu | CEN | § 3.1.5.7. Izkoristek (opredelitev, simbol ηu);
  § 9.3.2 Izkoristek pri delni obremenitvi, preskusi; | 1. | Preskusi se opravijo pri 30 % nominalne vhodne toplote in ne pri neprekinjenem minimalnem dovajanju toplote; |

Parameter

Organizacija

Sklic/naslov

Opombe

Grelniki prostorov s kotlom in kombinirani grelniki s kotlom na plinasto gorivo

η, P, tipske izvedbe, Pstby
  , Pign

CEN

EN 15502-1:2012 Plinski kotli za gretje - 1. del: Splošne zahteve in preskusi;

EN 15502-1:2012 bo nadomestil EN 297, EN 483, EN 677, EN 656, EN 13836, EN 15420.

Koristna izhodna toplota pri nazivni izhodni toploti P4
  in izkoristek pri nazivni izhodni toploti η4
  pri 80/60 °C

CEN

§ 3.1.6 Nominalna izhodna moč (opredelitev, simbol Pn);

§ 3.1.5.7 Izkoristek (opredelitev, simbol ηu);

§ 9.2.2 (preskus);

Vse vrednosti izkoristka so izražene kot bruto kalorična vrednost GCV.

Tipske izvedbe, opredelitve

CEN

§ 3.1.10. Tipske opredelitve kotlov z opredelitvami „kombiniranega kotla“; „nizkotemperaturnega kotla“ in „kondenzacijskega kotla“.

§ 8.15. Nastajanje kondenzata (zahteve in preskus);

Koristna izhodna toplota pri 30 % nazivne izhodne toplote P1
  in izkoristek pri 30 % nazivne izhodne toplote η1
  pri delni vhodni toploti in v nizkotemperaturnem režimu

CEN

§ 3.1.5.7. Izkoristek (opredelitev, simbol ηu);

§ 9.3.2 Izkoristek pri delni obremenitvi, preskusi;

1.

Preskusi se opravijo pri 30 % nominalne vhodne toplote in ne pri neprekinjenem minimalnem dovajanju toplote;

| 2. | preskusne povratne temperature so 30 °C (kondenzacijski kotel), 37 °C (nizkotemperaturni kotel) ali 50 °C (standardni kotel).
  Glede na standard prEN 15502-1:2013 je:






  — | η4 izkoristek pri nominalni vhodni toploti ali za kotle z razponom vrednosti v aritmetični sredini največje in najmanjše koristne vhodne toplote, |
| --- | --- | --- |

2.

preskusne povratne temperature so 30 °C (kondenzacijski kotel), 37 °C (nizkotemperaturni kotel) ali 50 °C (standardni kotel).

Glede na standard prEN 15502-1:2013 je:

—

η4 izkoristek pri nominalni vhodni toploti ali za kotle z razponom vrednosti v aritmetični sredini največje in najmanjše koristne vhodne toplote,

| — | η1 izkoristek pri 30 % nominalne vhodne toplote ali za kotle z razponom vrednosti pri 30 % aritmetične sredine največje in najmanjše koristne vhodne toplote. |
| --- | --- |

—

η1 izkoristek pri 30 % nominalne vhodne toplote ali za kotle z razponom vrednosti pri 30 % aritmetične sredine največje in najmanjše koristne vhodne toplote.

Izguba toplote v stanju pripravljenosti Pstby

CEN

§ 9.3.2.3.1.3 Izgube v stanju pripravljenosti (preskus);

Poraba energije vžigalnega gorilnika Pign

CEN

§ 9.3.2 Tabela 6 in 7: Q3 = stalni vžigalni gorilnik.

Velja za vžigalne gorilnike, ki delujejo v načinu izključenega glavnega gorilnika.

Emisije dušikovih oksidov NOX

CEN

EN 15502-1:2012.

§ 8.13. NOX (klasifikacija, preskusne in računske metode)

Emisije NOX so izražene kot bruto kalorična vrednost GCV.

Grelniki prostorov s kotlom in kombinirani grelniki s kotlom na tekoče gorivo

Splošni preskusni pogoji

EN 304:1992; A1:1998; A2:2003; Kotli za ogrevanje - Pravila za preskušanje kotlov z razprševalnimi oljnimi gorilniki;

Oddelek 5 („Preskusi“).

Izguba toplote v stanju pripravljenosti Pstby

CEN

EN 304 kot zgoraj;

§ 5.7 Določitev izgube v stanju pripravljenosti.

Pstby
  =q × (P4/η4), pri čemer je „q“ opredeljen v EN 304.

Preskus, opisan v EN304 se opravi pri Δ30K

Sezonska energijska učinkovitost ogrevanja prostorov v načinu aktivnega delovanja ηson
  z rezultati preskusov za koristno izhodno toploto P

CEN

Za kondenzacijske kotle:

EN 15034:2006. Kotli za gretje - Oljni kondenzacijski kotli za gretje; § 5.6 Izkoristek.

EN 15034:2006 se nanaša na oljne kondenzacijske kotle.

Za standardne in nizkotemperaturne kotle:

EN 304:1992; A1:1998; A2:2003; Kotli za ogrevanje - Pravila za preskušanje kotlov z razprševalnimi oljnimi gorilniki;

Oddelek 5 („Preskusi“).

Za kotle z ventilatorskimi gorilniki veljajo podobni oddelki v EN 303-1, EN 303-2 in EN 303-4. Za atmosferske gorilnike, ne za gorilnike z ventilatorji, velja EN 1:1998.

Preskusni pogoji (nastavitve za moč in temperaturo) za η1
  in η4
  so enaki kot za plinske kotle zgoraj.

Emisije dušikovih oksidov NO
  X

CEN

EN 267:2009+A1:2011

Samodejni ventilatorski gorilniki za tekoča goriva:

§ 4.8.5 Mejne vrednosti emisij za NOX in CO;

§ 5. Preskušanje. PRILOGA B. Merjenje emisij in popravki.

Emisije NOX so izražene kot bruto kalorična vrednost GCV.

Uporabi se referenčna vsebnost dušika v gorivu v višini 140mg/kg. Kjer se meri druga vsebnost dušika, edina izjema je kerozin, se uporabi naslednja korekcijska enačba:

Formula

NO X(EN 267) je vrednost NOX, popravljena na referenčne pogoje za dušik za kurilno olje pri 140 mg/kg;

NOXref je izmerjena vrednost NOX v skladu z B.2;

Nmeas je vrednost vsebnosti dušika v kurilnem olju, izmerjena v mg/kg;

Nref = 140 mg/kg.

Za navajanje, da so zahteve iz standarda izpolnjene, se uporabi vrednost NOX(EN 267).

Električni grelniki prostorov s kotlom in električni kombinirani grelniki s kotlom

Sezonska energijska učinkovitost pri ogrevanju prostorov ηs
  električnih grelnikov prostorov s kotlom in električnih kombiniranih grelnikov s kotlom

Evropska komisija

Točka 4 tega sporočila.

Dodatni elementi za meritve in izračune, ki se nanašajo na sezonsko energijsko učinkovitost grelnikov prostorov s kotlom, kombiniranih grelnikov s kotlom in grelnikov prostorov s soproizvodnjo.

Grelniki prostorov s soproizvodnjo

Koristna izhodna toplota pri nazivni izhodni toploti grelnika prostorov s soproizvodnjo, kadar dodatni grelnik ne deluje, PCHP100+Sup0, koristna izhodna toplota pri nazivni izhodni toploti grelnika prostorov s soproizvodnjo, kadar dodatni grelnik deluje, PCHP100+Sup100,

Izkoristek pri nazivni izhodni toploti grelnika prostorov s soproizvodnjo, kadar dodatni grelnik ne deluje, ηCHP100+Sup0, izkoristek pri nazivni izhodni toploti grelnika prostorov s soproizvodnjo, kadar dodatni grelnik deluje, ηCHP100+Sup100,

Električni izkoristek pri nazivni izhodni toploti grelnika prostorov s soproizvodnjo, kadar dodatni grelnik ne deluje, ηel,CHP100+Sup0
  , električni izkoristek pri nazivnih izhodni toploti grelnika prostorov s soproizvodnjo, kadar dodatni grelnik deluje ηel,CHP100+Sup100.

CEN

FprEN 50465:2013

Plinske naprave – Naprave za soproizvodnjo z imensko močjo do vključno 70 kW.

Izhodna toplota:

6.3 Vhodna toplota in izhodna toplota ter izhodna električna moč; 7.3.1. in 7.6.1;

Izkoristki:

7.6.1 Izkoristek (Hi) in 7.6.2.1 Izkoristek – sezonska energijska učinkovitost pri ogrevanju prostorov – pretvorba v bruto kalorični izkoristek.

PCHP100+Sup0
  ustreza

QCHP_100+Sup_0
  × ηth,CHP_100+Sup_0

v FprEN 50465:2013

PCHP100+Sup100
  ustreza

QCHP_100+Sup_100
  × ηth,CHP_100+Sup_100

v FprEN 50465:2013

ηCHP100+Sup0
  ustreza ηHs,th, CHP_100+Sup_0

v FprEN 50465:2013

ηCHP100+Sup100
  ustreza ηHs,th,CHP_100+Sup_100

v FprEN 50465:2013

ηel,CHP100+Sup0
  ustreza ηHs,el,CHP_100+Sup_0

v FprEN 50465:2013

ηel,CHP100+Sup100
  ustreza ηHs,el,CHP_100+Sup_100

v FprEN 50465:2013

FprEN 50465 velja kot referenca samo za izračun PCHP100+Sup0,
  PCHP100+Sup100,
  ηCHP100+Sup0,
  ηCHP100+Sup100,
  ηel,CHP100+Sup0,
  ηel,CHP100+Sup100.

Za izračun ηs
  in ηson
  grelnikov prostorov s soproizvodnjo se uporabi metodologija, opisana v tem sporočilu.

Pstby
  , Pign

CEN

FprEN 50465: 2013

Plinske naprave – Naprave za soproizvodnjo z imensko močjo do vključno 70 kW;

Izguba toplote v stanju pripravljenosti Pstby

CEN

§ 7.6.4 Izgube v stanju pripravljenosti Pstby
  ;

Poraba energije vžigalnega gorilnika Pign

CEN

§ 7.6.5 Vhodna moč stalnega vžigalnega gorilnika Qpilot

Pign
  ustreza Qpilot
  v FprEN 50465:2013

Emisije dušikovih oksidov NOX

CEN

FprEN 50465: 2013

§ 7.8.2 NOX (druga onesnaževala)

Vrednosti emisij NOx se izmerijo v mg/kWh dovedenega goriva in izrazijo v bruto kalorični vrednosti GCV. Električna energija, proizvedena med preskusom, se ne upošteva pri izračunu emisij NOX.

Grelniki prostorov s kotlom, kombinirani grelniki s kotlom in grelniki prostorov s soproizvodnjo

Dodatna poraba električne energije pri polni obremenitvi elmax, pri delni obremenitvi elmin in v stanju pripravljenosti PSB

CEN

EN 15456:2008: Kotli za gretje – Poraba elektrike v generatorjih toplote.

EN 15502:2012 za plinske kotle.

FprEN 50465:2013

Za grelnike prostorov s soproizvodnjo

§ 7.6.3 Dodatna poraba električne energije za izdelke, povezane z energijo.

Meritev brez črpalke.

elmax ustreza Pelmax
  v FprEN 50465:2013

elmin ustreza Pelmin
  v FprEN 50465:2013

Pri določanju elmax, elmin in PSB
  , se upošteva dodatna poraba električne energije primarnega generatorja toplote.

Nivo zvokovne moči LWA

CEN

Za nivo zvokovne moči, merjen v notranjih prostorih:

EN 15036 - 1: Kotli za gretje – Postopek preskušanja emisije hrupa po zraku iz generatorjev toplote – 1. del: Emisija hrupa po zraku iz generatorja toplote.

Za akustiko se EN 15036 - 1 sklicuje na ISO 3743-1 Akustika – Ugotavljanje ravni zvočnih moči in ravni zvočne energije virov hrupa - Inženirske metode za majhne premične vire v odmevnih poljih – 1. del: Primerjalna metoda za preskušanje v prostoru z zvočno refleksijskimi (odbojnimi) stenami kakor tudi na druge dopustne metode, pri čemer ima vsaka svojo natančnost.

Sezonska energijska učinkovitost pri ogrevanju prostorov η
  s grelnikov prostorov s kotlom, kombiniranih grelnikov s kotlom in grelnikov prostorov s soproizvodnjo

Evropska komisija

Točka 4 tega sporočila.

Dodatni elementi za meritve in izračune, ki se nanašajo na sezonsko energijsko učinkovitost grelnikov prostorov s kotlom, kombiniranih grelnikov s kotlom in grelnikov prostorov s soproizvodnjo.

Toplotne črpalke za ogrevanje prostorov in kombinirani grelniki s toplotno črpalko

Preskusne metode, električne kondenzacijske toplotne črpalke

CEN

EN 14825:2013

Klimatske naprave, enote za tekočinsko hlajenje in toplotne črpalke z električnimi kompresorji za segrevanje in hlajenje prostora – Preskušanje in ocenitev pri delni obremenitvi ter izračun sezonskega učinka

Oddelek 8: Preskusne metode za preskušanje zmogljivosti, vrednosti EERbin(Tj) in COPbin(Tj) med aktivnim delovanjem ob delnih obremenitvenih pogojih

Oddelek 9: Preskusne metode za porabo električne energije ob izključenem termostatu, v stanju pripravljenosti in načinu grelnika ohišja med sezono hlajenja

Preskusne metode, kondenzacijske toplotne črpalke na tekoče ali plinasto gorivo

CEN

EN 14825:2013

Klimatske naprave, enote za tekočinsko hlajenje in toplotne črpalke z električnimi kompresorji za segrevanje in hlajenje prostora - Preskušanje in ocenitev pri delni obremenitvi ter izračun sezonskega učinka

Oddelek 8: Preskusne metode za preskušanje zmogljivosti, vrednosti EERbin(Tj) in COPbin(Tj) med aktivnim delovanjem ob delnih obremenitvenih pogojih

Oddelek 9: Preskusne metode za porabo električne energije ob izključenem termostatu, v stanju pripravljenosti in načinu grelnika ohišja med sezono hlajenja

Do objave novega evropskega standarda. Delovni dokument je v pripravi v okviru strokovne skupine CEN/TC299 WG3.

Preskusne metode, sorpcijske toplotne črpalke na tekoče ali plinasto gorivo

CEN

prEN 12309 – 4:2013

Absorpcijske in adsorpcijske plinske naprave za gretje in/ali hlajenje z grelno močjo do vključno 70 kW – Preskusne metode

Električne kondenzacijske toplotne črpalke ali kondenzacijske toplotne črpalke na tekoče ali plinasto gorivo.

Preskusni pogoji za enote zrak–voda, slanica–voda in voda–voda pri uporabi za srednjo temperaturo za povprečno, toplejše in hladnejše podnebje za izračun sezonskega koeficienta učinkovitosti SCOP za električne toplotne črpalke in sezonskega razmerja primarne energije SPER za toplotne črpalke na tekoče ali plinasto gorivo.

CEN

EN 14825:2013

Oddelek 5.4.4, tabele 18, 19 in 20 (zrak–voda);

Oddelek 5.5.4, tabele 30, 31 in 32 (slanica–voda, voda–voda);

Vrednosti temperature na izhodu v stolpcu za spremenljivo izhodno vrednost se uporabijo za toplotne črpalke, ki regulirajo izhodno temperaturo vode glede na potrebe po ogrevanju. Za toplotne črpalke, ki ne regulirajo izhodne temperature vode glede na potrebe po ogrevanju, ampak imajo stalno izhodno temperaturo, bi se morala izhodna temperatura določiti glede na vrednost za stalno izhodno vrednost.

Za toplotne črpalke na tekoče ali plinasto gorivo do objave novega evropskega standarda velja EN 14825:2013.

Srednja temperatura ustreza visoki temperaturi v EN 14825:2013.

Preskusi se opravijo glede na EN 14825:2013, oddelek 8.

Za enote s stalno zmogljivostjo se uporabijo preskusi iz EN 14825:2013, oddelek 8.4. Izhodne temperature med preskusi so tiste, ki dosežejo povprečne izhodne temperature, ki ustrezajo deklariranim točkam v EN 14825:2013, ALI pa bi se morali ti podatki pridobiti z linearno ekstrapolacijo/ekstrapolacijo iz preskusnih točk v EN 14511-2:2013, kar se dopolni se preskusi pri drugih izhodnih temperaturah, ko je potrebno.

Za enote s spremenljivo zmogljivostjo se uporabi EN 14825:2013, oddelek 8.5.2. Pogoji so med preskušanjem enaki kot za deklarirane točke, določene v navedenem standardu, ALI pa se preskusi lahko opravijo pri drugih izhodnih temperaturah in pogojih delne obremenitve, rezultati pa se linearno interpolirajo, ekstrapolirajo, da se določijo podatki za deklarirane točke v EN 14825:2013.

Poleg preskusnih pogojev od A do F „je treba določiti dodatno računsko točko iz zmogljivosti in COP pri –15 °C, če je TOL pod –20 °C“ ( EN 14825:2013 § 7.4). Za namene tega sporočila se bo ta točka imenovala „G“.

Sorpcijske toplotne črpalke na tekoče ali plinasto gorivo.

Preskusni pogoji za enote zrak–voda, slanica–voda in voda–voda pri uporabi za srednjo temperaturo za povprečno, toplejše in hladnejše podnebje za izračun sezonskega razmerja primarne energije SPER.

CEN

prEN 12309-3:2012

Absorpcijske in adsorpcijske plinske naprave za gretje in/ali hlajenje z grelno močjo vključno do 70 kW – 3.del: Preskusni pogoji

Oddelek 4.2, tabeli 5 in 6.

Srednja temperatura ustreza visoki temperaturi v prEN 12309-3:2012

Električne kondenzacijske toplotne črpalke ali kondenzacijske toplotne črpalke na tekoče ali plinasto gorivo.

Preskusni pogoji za enote zrak–voda, slanica–voda in voda–voda pri uporabi za nizko temperaturo za povprečno, toplejše in hladnejše podnebje za izračun sezonskega koeficienta učinkovitosti SCOP za električne toplotne črpalke in sezonskega razmerja primarne energije SPER za toplotne črpalke na tekoče ali plinasto gorivo.

CEN

EN 14825:2013;

Oddelek 5.4.2, tabele 11, 12 in 13 (zrak–voda);

Oddelek 5.5.2, tabele 24, 25 in 26 (slanica–voda, voda–voda);

Vrednosti temperature na izhodu v stolpcu za spremenljivo izhodno vrednost se uporabijo za toplotne črpalke, ki regulirajo izhodno temperaturo vode glede na potrebe po ogrevanju. Za toplotne črpalke, ki ne regulirajo izhodne temperature vode glede na potrebe po ogrevanju, ampak imajo stalno izhodno temperaturo, bi se morala izhodna temperatura določiti glede na vrednost za stalno izhodno vrednost.

Enake opombe kot za uporabo v povprečnem podnebju in pri srednji temperaturi, razen „Srednja temperatura ustreza visoki temperaturi v EN 14825:2013“.

Sorpcijske toplotne črpalke na tekoče ali plinasto gorivo.

Preskusni pogoji za enote zrak–voda, slanica–voda in voda–voda pri uporabi za nizko temperaturo za povprečno, toplejše in hladnejše podnebje za izračun sezonskega razmerja primarne energije SPER.

CEN

prEN 12309-3:2012

Absorpcijske in adsorpcijske plinske naprave za gretje in/ali hlajenje z grelno močjo vključno do 70 kW – 3. del: Preskusni pogoji

Oddelek 4.2, tabeli 5 in 6.

Električna kondenzacijska toplotna črpalka

Izračun sezonskega koeficienta učinkovitosti SCOP

CEN

EN 14825:2013

Klimatske naprave, enote za tekočinsko hlajenje in toplotne črpalke z električnimi kompresorji za segrevanje in hlajenje prostora – Preskušanje in ocenitev pri delni obremenitvi ter izračun sezonskega učinka

Oddelek 7: Metode za izračun referenčnih sezonskih koeficientov učinkovitosti SCOP, SCOPon in SCOPnet.

Kondenzacijske toplotne črpalke na tekoče ali plinasto gorivo.

Izračun sezonskega razmerja primarne energije SPER

CEN

Novi evropski standardi so v pripravi.

Formule za SPER bodo določene po podobnem vzorcu kot formule za SCOP za električne kondenzacijske toplotne črpalke: COP, SCOPnet
  , SCOPon
  in SCOP bodo nadomestili GUE
  GCV, PER, SPERnet
  , SPERon
  in SPER.

Sorpcijske toplotne črpalke na tekoče ali plinasto gorivo.

Izračun sezonskega razmerja primarne energije SPER.

CEN

prEN 12309-6:2012

Absorpcijske in adsorpcijske plinske naprave za gretje in/ali hlajenje z grelno močjo vključno do 70 kW – 6. del: Izračun sezonske zmogljivost

SPER ustreza SPERh v prEN12309-6:2012

Sezonska energijska učinkovitost ogrevanja prostorov ηs
  za toplotne črpalke za ogrevanje prostorov in kombinirane grelnike s toplotno črpalko

Evropska komisija

Točka 5 tega sporočila

Dodatni elementi za izračune sezonske energijske učinkovitosti ogrevanja prostorov za toplotne črpalke za ogrevanje prostorov in kombinirane grelnike s toplotno črpalko.

Kondenzacijske toplotne črpalke na tekoče ali plinasto gorivo

Emisije dušikovih oksidov NOX

CEN

Novi evropski standard je v pripravi v okviru strokovne skupine CEN/TC299 WG3.

Samo za enote s spremenljivo zmogljivostjo se emisije NOX izmerijo pri standardnih nazivnih pogojih, opredeljenih v tabeli 3 Priloge III k Uredbi Komisije št. 813/2013, uporabi pa se ekvivalent Erpmequivalent.

Erpmequivalent se izračuna tako:

Erpmequivalent = X1 × Fp1 + X2 × Fp2 + X3 × Fp3 + X4 × Fp4

Xi= motorni vrtljaji pri 70 %, 60 %, 40 % in 20 % nominalne vhodne toplote.

X1, X2, X3, X4 = motorni vrtljaji pri 70 %, 60 %, 40 % in 20 % nominalne vhodne toplote.

Fpi = utežni faktorji, kot so opredeljeni v EN15502-1:2012, oddelek 8.13.2.2.

Če je Xi manjši od najmanjših obratov motorja (Emin) opreme, Xi = Xmin

Sorpcijske toplotne črpalke na tekoče ali plinasto gorivo

Emisije dušikovih oksidov NOX

CEN

Novi evropski standard je v pripravi v okviru strokovne skupine CEN/TC299 WG2.

prEN 12309-2:2013

Oddelek 7.3.13 „Meritve NOx“

Vrednosti emisij NOX se izmerijo v mg/kWh dovedenega goriva in izrazijo v bruto kalorični vrednosti GCV.

Ne uporabi se nobena alternativna metoda, da se NOX izrazi v mg/kWh.

Nivo zvokovne moči (LWA
  ) toplotnih črpalk za ogrevanje prostorov in kombiniranih grelnikov s toplotno črpalko

CEN

Za nivo zvokovne moči merjen v notranjih prostorih in na prostem:

EN 12102:2013 Klimatske naprave, enote za tekočinsko hlajenje, toplotne črpalke in razvlaževalniki z električnimi kompresorji za ogrevanje ali hlajenje prostora – Merjenje hrupa v zraku – Določanje ravni zvočne moči

Se uporabi tudi za sorpcijske toplotne črpalke na tekoče ali plinasto gorivo.

Naprave za uravnavanje temperature

Opredelitev razredov naprav za uravnavanje temperature, prispevek naprav za uravnavanje temperature k sezonski energijski učinkovitosti ogrevanja prostorov ηs
  kompletov grelnika prostorov, naprave za uravnavanje temperature in sončne naprave ali kompletov kombiniranega grelnika, naprave za uravnavanje temperature in sončne naprave

Evropska komisija

Točka 6 tega sporočila

Dodatni elementi za izračun prispevka naprav za uravnavanje temperature k sezonski energijski učinkovitosti ogrevanja prostorov kompletov grelnika prostorov, naprave za uravnavanje temperature in sončne naprave ali kompletov kombiniranega grelnika, naprave za uravnavanje temperature in sončne naprave

Kombinirani grelniki

Energijska učinkovitost ogrevanja vode ηwh
  kombiniranih grelnikov za ogrevanje vode, Qelec
  in Qfuel

Evropska komisija

Uredba Komisije št. 814/2013, Priloga IV §3.a

Sporočilo 2014/C 207/03 v okviru izvajanja Uredbe Komisije št. 814/2013 o izvajanju Direktive 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede zahtev za okoljsko primerno zasnovo grelnikov vode in hranilnikov tople vode ter izvajanja Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 812/2013 o dopolnitvi Direktive 2010/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta o zahtevah glede energijskega označevanja grelnikov vode, hranilnikov tople vode ter kompletov grelnika vode in sončne naprave

Za meritev in izračun Qfuel
  in Qelec
  glej Sporočilo 2014/C 207/03 za isto vrsto grelnikov vode in virov energije.

4.   Dodatni elementi za meritve in izračune, ki se nanašajo na sezonsko energijsko učinkovitost grelnikov prostorov s kotlom, kombiniranih grelnikov s kotlom in grelnikov prostorov s soproizvodnjo

4.1.   Preskusne točke

grelniki prostorov s kotlom in kombinirani grelniki s kotlom: izmeri se izkoristek η
  4 in η1
  ter koristna izhodna toplota P4
  in P1
  .

grelniki prostorov s soproizvodnjo:

| — | grelniki prostorov s soproizvodnjo, ki niso opremljeni z dodatnimi grelniki: izmeri se izkoristek ηCHP100+Sup0
  , koristna izhodna toplota PCHP100+Sup0
  in električni izkoristek ηel,CHP100+Sup0
  , |
| --- | --- |

—

grelniki prostorov s soproizvodnjo, ki niso opremljeni z dodatnimi grelniki: izmeri se izkoristek ηCHP100+Sup0
  , koristna izhodna toplota PCHP100+Sup0
  in električni izkoristek ηel,CHP100+Sup0
  ,

| — | grelniki prostorov s soproizvodnjo, ki so opremljeni z dodatnimi grelniki: izmeri se izkoristek ηCHP100+Sup0
  in ηCHP100+Sup100
  , koristna izhodna toplota P
  CHP100+Sup0 in PCHP100+Sup100
  ter električni izkoristek ηel,CHP100+Sup0
  in ηel,CHP100+Sup100
  . |
| --- | --- |

—

grelniki prostorov s soproizvodnjo, ki so opremljeni z dodatnimi grelniki: izmeri se izkoristek ηCHP100+Sup0
  in ηCHP100+Sup100
  , koristna izhodna toplota P
  CHP100+Sup0 in PCHP100+Sup100
  ter električni izkoristek ηel,CHP100+Sup0
  in ηel,CHP100+Sup100
  .

4.2.   Izračun sezonske energijske učinkovitosti ogrevanja prostorov

Sezonska energijska učinkovitost ogrevanja prostorov ηs
  je opredeljena kot

Formula

pri čemer velja naslednje:

ηson


  je sezonska energijska učinkovitost ogrevanja prostorov v načinu aktivnega delovanja, izračunana v skladu s točko 4.3 in izražena v %;

F(i) so popravki, izračunani v skladu s točko 4.4 in izraženi v %.

4.3.   Izračun sezonske energijske učinkovitosti ogrevanja prostorov v načinu aktivnega delovanja

Sezonska energijska učinkovitost ogrevanja prostorov v načinu aktivnega delovanja ηson
  se izračuna kot sledi:

| (a) | za grelnike prostorov s kotlom na gorivo in kombinirane grelnike s kotlom na gorivo:

  ηson
  = 0,85 × η1
  - 0,15 × η4 |
| --- | --- |

(a)

za grelnike prostorov s kotlom na gorivo in kombinirane grelnike s kotlom na gorivo:

ηson
  = 0,85 × η1
  - 0,15 × η4

| (b) | za električne grelnike prostorov s kotlom in električne kombinirane grelnike s kotlom:

  ηson
  = η4


  pri čemer velja naslednje:

  η4
  = P4 / (EC × CC)
  EC = poraba električne energije za zagotovitev koristne izhodne toplote P4 |
| --- | --- |

(b)

za električne grelnike prostorov s kotlom in električne kombinirane grelnike s kotlom:

ηson
  = η4

pri čemer velja naslednje:

η4
  = P4 / (EC × CC)

EC = poraba električne energije za zagotovitev koristne izhodne toplote P4

| (c) | za grelnike prostorov s soproizvodnjo, ki niso opremljeni z dodatnimi grelniki:

  ηson
  = ηCHP100+Sup0 |
| --- | --- |

(c)

za grelnike prostorov s soproizvodnjo, ki niso opremljeni z dodatnimi grelniki:

ηson
  = ηCHP100+Sup0

| (d) | za grelnike prostorov s soproizvodnjo, ki so opremljeni z dodatnimi grelniki:

  ηson
  = 0,85 × ηCHP100+Sup0
  - 0,15 × ηCHP100+Sup100 |
| --- | --- |

(d)

za grelnike prostorov s soproizvodnjo, ki so opremljeni z dodatnimi grelniki:

ηson
  = 0,85 × ηCHP100+Sup0
  - 0,15 × ηCHP100+Sup100

4.4.   Izračun F(i)

| (a) | Popravek F(1) predstavlja negativen prispevek k sezonski energijski učinkovitosti ogrevanja prostorov zaradi popravljenih prispevkov naprav za uravnavanje toplote k sezonski energijski učinkovitosti ogrevanja prostorov kompletov grelnika prostorov, naprave za uravnavanje temperature in sončne naprave ali kompletov kombiniranega grelnika, naprave za uravnavanje temperature in sončne naprave, kot je določeno v točki 6.2. Za grelnike prostorov s kotlom, kombinirane grelnike s kotlom in grelnike prostorov s soproizvodnjo je popravek F(1) enak 3 %. |
| --- | --- |

(a)

Popravek F(1) predstavlja negativen prispevek k sezonski energijski učinkovitosti ogrevanja prostorov zaradi popravljenih prispevkov naprav za uravnavanje toplote k sezonski energijski učinkovitosti ogrevanja prostorov kompletov grelnika prostorov, naprave za uravnavanje temperature in sončne naprave ali kompletov kombiniranega grelnika, naprave za uravnavanje temperature in sončne naprave, kot je določeno v točki 6.2. Za grelnike prostorov s kotlom, kombinirane grelnike s kotlom in grelnike prostorov s soproizvodnjo je popravek F(1) enak 3 %.

| (b) | Popravek F(2) predstavlja negativen prispevek k sezonski energijski učinkovitosti ogrevanja prostorov zaradi dodatne potrebe po električni moči, izražen v %, kot sledi:






  — | za grelnike prostorov s kotlom na gorivo in kombinirane grelnike s kotlom na gorivo:
  F(2) = 2,5 × (0,15 × elmax + 0,85 × elmin + 1,3 × PSB
  ) / (0,15 × P4
  - 0,85 × P1
  ) |
| --- | --- | --- |

(b)

Popravek F(2) predstavlja negativen prispevek k sezonski energijski učinkovitosti ogrevanja prostorov zaradi dodatne potrebe po električni moči, izražen v %, kot sledi:

—

za grelnike prostorov s kotlom na gorivo in kombinirane grelnike s kotlom na gorivo:

F(2) = 2,5 × (0,15 × elmax + 0,85 × elmin + 1,3 × PSB
  ) / (0,15 × P4
  - 0,85 × P1
  )

| — | za električne grelnike prostorov s kotlom in električne kombinirane grelnike s kotlom:
  F(2) = 1,3 × PSB
  / (P4
  × CC) |
| --- | --- |

—

za električne grelnike prostorov s kotlom in električne kombinirane grelnike s kotlom:

F(2) = 1,3 × PSB
  / (P4
  × CC)

| — | za grelnike prostorov s soproizvodnjo, ki niso opremljeni z dodatnimi grelniki:
  F(2) = 2,5 × (elmax + 1,3 × PSB
  ) / PCHP100+Sup0 |
| --- | --- |

—

za grelnike prostorov s soproizvodnjo, ki niso opremljeni z dodatnimi grelniki:

F(2) = 2,5 × (elmax + 1,3 × PSB
  ) / PCHP100+Sup0

| — | za grelnike prostorov s soproizvodnjo, ki so opremljeni z dodatnimi grelniki:
  F(2) = 2,5 × (0,15 × elmax + 0,85 × elmin + 1,3 × PSB
  ) / (0,15 × PCHP100+Sup100
  - 0,85 × PCHP100+Sup0
  ) |
| --- | --- |

—

za grelnike prostorov s soproizvodnjo, ki so opremljeni z dodatnimi grelniki:

F(2) = 2,5 × (0,15 × elmax + 0,85 × elmin + 1,3 × PSB
  ) / (0,15 × PCHP100+Sup100
  - 0,85 × PCHP100+Sup0
  )

ALI pa se lahko uporabi privzeta vrednost iz EN 15316-4-1.

| (c) | Popravek F(3) predstavlja negativen prispevek k sezonski energijski učinkovitosti ogrevanja prostorov zaradi izgube toplote v stanju pripravljenosti, kot sledi:






  — | za grelnike prostorov s kotlom na gorivo in kombinirane grelnike s kotlom na gorivo:
  F(3) = 0,5 × Pstby
  / P4 |
| --- | --- | --- |

(c)

Popravek F(3) predstavlja negativen prispevek k sezonski energijski učinkovitosti ogrevanja prostorov zaradi izgube toplote v stanju pripravljenosti, kot sledi:

—

za grelnike prostorov s kotlom na gorivo in kombinirane grelnike s kotlom na gorivo:

F(3) = 0,5 × Pstby
  / P4

| — | za električne grelnike prostorov s kotlom in električne kombinirane grelnike s kotlom:
  F(3) = 0,5 × Pstby
  / (P4
  × CC) |
| --- | --- |

—

za električne grelnike prostorov s kotlom in električne kombinirane grelnike s kotlom:

F(3) = 0,5 × Pstby
  / (P4
  × CC)

| — | za grelnike prostorov s soproizvodnjo, ki niso opremljeni z dodatnimi grelniki:
  F(3) = 0,5 × Pstby
  / PCHP100+Sup0 |
| --- | --- |

—

za grelnike prostorov s soproizvodnjo, ki niso opremljeni z dodatnimi grelniki:

F(3) = 0,5 × Pstby
  / PCHP100+Sup0

| — | za grelnike prostorov s soproizvodnjo, ki so opremljeni z dodatnimi grelniki:
  F(3) = 0,5 × Pstby
  / PCHP100+Sup100 |
| --- | --- |

—

za grelnike prostorov s soproizvodnjo, ki so opremljeni z dodatnimi grelniki:

F(3) = 0,5 × Pstby
  / PCHP100+Sup100

ALI pa se lahko uporabi privzeta vrednost iz EN 15316-4-1.

| (d) | Popravek F(4) predstavlja negativen prispevek k sezonski energijski učinkovitosti ogrevanja prostorov zaradi porabe energije vžigalnega gorilnika, kot sledi:






  — | za grelnike prostorov s kotlom na gorivo in kombinirane grelnike s kotlom na gorivo:
  F(4) = 1,3 × Pign
  / P4 |
| --- | --- | --- |

(d)

Popravek F(4) predstavlja negativen prispevek k sezonski energijski učinkovitosti ogrevanja prostorov zaradi porabe energije vžigalnega gorilnika, kot sledi:

—

za grelnike prostorov s kotlom na gorivo in kombinirane grelnike s kotlom na gorivo:

F(4) = 1,3 × Pign
  / P4

| — | za grelnike prostorov s soproizvodnjo, ki niso opremljeni z dodatnimi grelniki:
  F(4) = 1,3 × Pign
  / PCHP100+Sup0 |
| --- | --- |

—

za grelnike prostorov s soproizvodnjo, ki niso opremljeni z dodatnimi grelniki:

F(4) = 1,3 × Pign
  / PCHP100+Sup0

| — | za grelnike prostorov s soproizvodnjo, ki so opremljeni z dodatnimi grelniki:
  F(4) = 1,3 × Pign
  / PCHP100+Sup100 |
| --- | --- |

—

za grelnike prostorov s soproizvodnjo, ki so opremljeni z dodatnimi grelniki:

F(4) = 1,3 × Pign
  / PCHP100+Sup100

| (e) | Za grelnike prostorov s soproizvodnjo popravek F(5) predstavlja pozitiven prispevek k sezonski energijski učinkovitosti ogrevanja prostorov zaradi električnega izkoristka, kot sledi:






  — | za grelnike prostorov s soproizvodnjo, ki niso opremljeni z dodatnimi grelniki:
  F(5) = - 2,5 × ηel,CHP100+Sup0 |
| --- | --- | --- |

(e)

Za grelnike prostorov s soproizvodnjo popravek F(5) predstavlja pozitiven prispevek k sezonski energijski učinkovitosti ogrevanja prostorov zaradi električnega izkoristka, kot sledi:

—

za grelnike prostorov s soproizvodnjo, ki niso opremljeni z dodatnimi grelniki:

F(5) = - 2,5 × ηel,CHP100+Sup0

| — | za grelnike prostorov s soproizvodnjo, ki so opremljeni z dodatnimi grelniki:
  F(5) = - 2,5 × (0,85 × ηel,CHP100+Sup0
  - 0,15 × ηel,CHP100+Sup100
  ) |
| --- | --- |

—

za grelnike prostorov s soproizvodnjo, ki so opremljeni z dodatnimi grelniki:

F(5) = - 2,5 × (0,85 × ηel,CHP100+Sup0
  - 0,15 × ηel,CHP100+Sup100
  )

5.   Dodatni elementi za izračune sezonske energijske učinkovitosti ogrevanja prostorov za toplotne črpalke za ogrevanje prostorov in kombinirane grelnike s toplotno črpalko

5.1.   Izračun sezonske energijske učinkovitosti ogrevanja prostorov

Sezonska energijska učinkovitost ogrevanja prostorov ηs
  je opredeljena kot

| (a) | za toplotne črpalke za ogrevanje prostorov in kombinirane grelnike s toplotno črpalko, ki uporabljajo elektriko:

  ηs
  = (100/CC) × SCOP - ΣF(i) |
| --- | --- |

(a)

za toplotne črpalke za ogrevanje prostorov in kombinirane grelnike s toplotno črpalko, ki uporabljajo elektriko:

ηs
  = (100/CC) × SCOP - ΣF(i)

| (b) | za toplotne črpalke za ogrevanje prostorov in kombinirane grelnike s toplotno črpalko, ki uporabljajo goriva:

  ηs
  = SPER - ΣF(i) |
| --- | --- |

(b)

za toplotne črpalke za ogrevanje prostorov in kombinirane grelnike s toplotno črpalko, ki uporabljajo goriva:

ηs
  = SPER - ΣF(i)

F(i) so popravki, izračunani v skladu s točko 5.2 in izraženi v %. SCOP in SPER se izračunata v skladu s tabelami v 5.3 in sta izražena v %.

5.2.   Izračun F(i)

| (a) | Popravek F(1) predstavlja negativen prispevek k sezonski energijski učinkovitosti ogrevanja prostorov zaradi popravljenih prispevkov naprav za uravnavanje toplote k sezonski energijski učinkovitosti ogrevanja prostorov kompletov grelnika prostorov, naprave za uravnavanje temperature in sončne naprave ali kompletov kombiniranega grelnika, naprave za uravnavanje temperature in sončne naprave, kot je določeno v točki 6.2. Za toplotne črpalke za ogrevanje prostorov in kombinirane grelnike s toplotno črpalko je popravek F(1) enak 3 %. |
| --- | --- |

(a)

Popravek F(1) predstavlja negativen prispevek k sezonski energijski učinkovitosti ogrevanja prostorov zaradi popravljenih prispevkov naprav za uravnavanje toplote k sezonski energijski učinkovitosti ogrevanja prostorov kompletov grelnika prostorov, naprave za uravnavanje temperature in sončne naprave ali kompletov kombiniranega grelnika, naprave za uravnavanje temperature in sončne naprave, kot je določeno v točki 6.2. Za toplotne črpalke za ogrevanje prostorov in kombinirane grelnike s toplotno črpalko je popravek F(1) enak 3 %.

| (b) | Popravek F(2) predstavlja negativen prispevek k sezonski energijski učinkovitosti ogrevanja prostorov zaradi porabe električne energije ene ali več črpalk za podtalnico, izražen v %. Za toplotne črpalke za ogrevanje prostorov voda-voda in slanica-voda ter kombinirane grelnike s toplotno črpalko je popravek F(2) enak 5 %. |
| --- | --- |

(b)

Popravek F(2) predstavlja negativen prispevek k sezonski energijski učinkovitosti ogrevanja prostorov zaradi porabe električne energije ene ali več črpalk za podtalnico, izražen v %. Za toplotne črpalke za ogrevanje prostorov voda-voda in slanica-voda ter kombinirane grelnike s toplotno črpalko je popravek F(2) enak 5 %.

5.3   Ure za izračun SCOP ali SPER

Za izračun SCOP ali SPER se uporabi naslednje referenčno število ur, ko enote obratujejo v načinu aktivnega delovanja, stanju izključenosti termostata, stanju pripravljenosti, stanju izključenosti in načinu grelnika ohišja:

Tabela 1

Število ur samo za ogrevanje

| | Stanje vključenosti | Stanje izključenosti termostata | Stanje pripravljenosti | Stanje izključenosti | Način grelnika ohišja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | HHE | HTO | HSB | HOFF | HCK |
| Povprečno podnebje (h/y) | 2 066 | 178 | 0 | 3 672 | 3 850 |
| Toplejše podnebje (h/y) | 1 336 | 754 | 0 | 4 416 | 5 170 |
| Hladnejše podnebje (h/y) | 2 465 | 106 | 0 | 2 208 | 2 314 |

Stanje vključenosti

Stanje izključenosti termostata

Stanje pripravljenosti

Stanje izključenosti

Način grelnika ohišja

HHE

HTO

HSB

HOFF

HCK

Povprečno podnebje (h/y)

2 066

178

0

3 672

3 850

Toplejše podnebje (h/y)

1 336

754

0

4 416

5 170

Hladnejše podnebje (h/y)

2 465

106

0

2 208

2 314

Tabela 2

Število ur za povratne toplotne črpalke

| | Stanje vključenosti | Stanje izključenosti termostata | Stanje pripravljenosti | Stanje izključenosti | Način grelnika ohišja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | HHE | HTO | HSB | HOFF | HCK |
| Povprečno podnebje (h/y) | 2 066 | 178 | 0 | 0 | 178 |
| Toplejše podnebje (h/y) | 1 336 | 754 | 0 | 0 | 754 |
| Hladnejše podnebje (h/y) | 2 465 | 106 | 0 | 0 | 106 |

Stanje vključenosti

Stanje izključenosti termostata

Stanje pripravljenosti

Stanje izključenosti

Način grelnika ohišja

HHE

HTO

HSB

HOFF

HCK

Povprečno podnebje (h/y)

2 066

178

0

0

178

Toplejše podnebje (h/y)

1 336

754

0

0

754

Hladnejše podnebje (h/y)

2 465

106

0

0

106

HHE
  , HTO,
  HSB,
  HCK,
  HOFF

  = število ur, ko enota obratuje v načinu aktivnega delovanja, stanju izključenosti termostata, stanju pripravljenosti, načinu grelnika ohišja in stanju izključenosti.

6.   Dodatni elementi za izračun prispevka naprav za uravnavanje temperature k sezonski energijski učinkovitosti ogrevanja prostorov kompletov grelnika prostorov, naprave za uravnavanje temperature in sončne naprave ali kompletov kombiniranega grelnika, naprave za uravnavanje temperature in sončne naprave

6.1.   Opredelitve pojmov

Poleg opredelitev pojmov v Uredbi Komisije (EU) št. 813/2013 in Delegirani uredbi Komisije (EU) št. 811/2013 se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| — | „modulacijski grelnik“ pomeni grelnik z zmogljivostjo spreminjanja izhodne moči ob hkratnem ohranjanju neprekinjenega delovanja. |
| --- | --- |

—

„modulacijski grelnik“ pomeni grelnik z zmogljivostjo spreminjanja izhodne moči ob hkratnem ohranjanju neprekinjenega delovanja.

Opredelitev razredov naprav za uravnavanje temperature

—   Razred I – prostorski vklopno/izklopni termostat: prostorski termostat ki regulira stanje vključenosti in izključenosti grelnika. Parametri učinkovitosti, vključno z diferencialom za preklop in natančnostjo uravnavanja temperature prostora, so odvisni od mehanske zasnove termostata.

—   Razred II – vremensko krmiljena naprava za uravnavanje za uporabo z modulacijskimi grelniki: naprava za uravnavanje temperature v pretoku grelnika, ki spreminja nastavitev pretočne temperature vode, ki izstopa iz grelnika, v odvisnosti od zunanje temperature in izbrane krivulje za izravnavo. Uravnavanje je doseženo z modulacijo izhodne moči grelnika.

—   Razred III – vremensko krmiljena naprava za uravnavanje za uporabo z vklopno/izklopnimi grelniki: naprava za uravnavanje temperature v pretoku grelnika, ki spreminja nastavitev temperature pretoka za vodo, ki izstopa iz grelnika, v odvisnosti od zunanje temperature in izbrane krivulje za izravnavo. Temperatura v pretoku grelnika se spreminja z reguliranjem stanja vključenosti in izključenosti grelnika.

—   Razred IV – prostorski termostat TPI za uporabo z vklopno/izklopnimi grelniki: elektronski prostorski termostat, ki regulira cikel termostata in vklopno/izklopno razmerje v enem ciklu v odvisnosti od temperature prostora. Z uravnavanjem TPI se zniža srednja vrednost temperature vode, izboljša natančnost uravnavanja temperature prostora in izboljša sistemska učinkovitost.

—   Razred V – modulacijski prostorski termostat za uporabo z modulacijskimi grelniki: elektronski prostorski termostat, ki spreminja pretočno temperaturo vode, ki izstopa iz grelnika, v odvisnosti od odstopanja izmerjene temperature prostora od nastavitve termostata. Uravnavanje je doseženo z modulacijo izhodne moči grelnika.

—   Razred VI – vremensko krmiljena naprava za uravnavanje in senzor temperature prostora za uporabo z modulacijskimi grelniki: naprava za uravnavanje temperature v pretoku grelnika, ki spreminja pretočno temperaturo vode, ki izstopa iz grelnika, v odvisnosti od zunanje temperature in izbrane krivulje za izravnavo. Senzor temperature prostora spremlja temperaturo prostora in prilagaja vzporeden premik krivulje za izravnavo, da se izboljša udobje v prostoru. Uravnavanje je doseženo z modulacijo izhodne moči grelnika.

—   Razred VII – vremensko krmiljena naprava za uravnavanje in senzor temperature prostora za uporabo z vklopno/izklopnimi grelniki: naprava za uravnavanje temperature v pretoku grelnika, ki spreminja pretočno temperaturo vode, ki izstopa iz grelnika, v odvisnosti od zunanje temperature in izbrane krivulje za izravnavo. Senzor temperature prostora spremlja temperaturo prostora in prilagaja vzporeden premik krivulje za izravnavo, da se izboljša udobje v prostoru. Temperatura v pretoku grelnika se spreminja z reguliranjem stanja vključenosti in izključenosti grelnika.

—   Razred VIII – večsenzorsko uravnavanje temperature prostora za uporabo z modulacijskimi grelniki: elektronska naprava za uravnavanje, opremljena s tremi ali več prostorskimi senzorji, ki spreminja pretočno temperaturo vode, ki izstopa iz grelnika, v odvisnosti od odstopanja skupne izmerjene temperature prostora od nastavitev prostorskih senzorjev. Uravnavanje je doseženo z modulacijo izhodne moči grelnika.

6.2.   Prispevek naprav za uravnavanje temperature k sezonski energijski učinkovitosti ogrevanja prostorov kompletov grelnika prostorov, naprave za uravnavanje temperature in sončne naprave ali kompletov kombiniranega grelnika, naprave za uravnavanje temperature in sončne naprave

| Št. razreda | I | II | III | IV | V | VI | VII | VIII |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vrednost v % | 1 | 2 | 1,5 | 2 | 3 | 4 | 3,5 | 5 |

Št. razreda

I

II

III

IV

V

VI

VII

VIII

Vrednost v %

1

2

1,5

2

3

4

3,5

5

7.   Vhodna energija

Opredelitve pojmov

| — | „nezanesljivost meritev (natančnost)“ pomeni natančnost, s katero lahko instrument ali sklop instrumentov predstavi dejansko vrednost, ugotovljeno z natančno kalibriranim referenčnim instrumentom, |
| --- | --- |

—

„nezanesljivost meritev (natančnost)“ pomeni natančnost, s katero lahko instrument ali sklop instrumentov predstavi dejansko vrednost, ugotovljeno z natančno kalibriranim referenčnim instrumentom,

| — | „dopustni odklon (povprečja v preskusnem obdobju)“ pomeni največjo dopustno negativno ali pozitivno razliko med povprečno vrednostjo izmerjenega parametra v preskusnem obdobju in predhodno določeno vrednostjo, |
| --- | --- |

—

„dopustni odklon (povprečja v preskusnem obdobju)“ pomeni največjo dopustno negativno ali pozitivno razliko med povprečno vrednostjo izmerjenega parametra v preskusnem obdobju in predhodno določeno vrednostjo,

| — | „dopustni odkloni posameznih izmerjenih vrednosti od povprečnih vrednosti“ pomeni največjo dopustno negativno ali pozitivno razliko med izmerjenim parametrom in povprečno vrednostjo tega parametra v preskusnem obdobju; |
| --- | --- |

—

„dopustni odkloni posameznih izmerjenih vrednosti od povprečnih vrednosti“ pomeni največjo dopustno negativno ali pozitivno razliko med izmerjenim parametrom in povprečno vrednostjo tega parametra v preskusnem obdobju;

(a)   Električna energija in fosilna goriva

| Merjeni parameter | Enota | Vrednost | Dopustni odklon (povprečja v preskusnem obdobju) | Nezanesljivost meritev (natančnost) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Električna energija |
| Moč | W | | | ± 2 % |
| Energija | kWh | | | ± 2 % |
| Napetost, preskusno obdobje > 48 h | V | 230/400 | ± 4 % | ± 0,5 % |
| Napetost, preskusno obdobje < 48h | V | 230/400 | ± 4 % | ± 0,5 % |
| Napetost, preskusno obdobje < 1 h | V | 230/400 | ± 4 % | ± 0,5 % |
| Električni tok | A | | | ± 0,5 % |
| Frekvenca | Hz | 50 | ± 1 % | |
| Plin |
| Vrste | — | Preskusni plini EN 437 | | |
| Neto kalorična vrednost (NCV) in
  bruto kalorična vrednost (GCV) | MJ/m3 | Preskusni plini EN 437 | | ± 1 % |
| Temperatura | K | 288,15 | | ± 0,5 |
| Tlak | mbar | 1 013,25 | | ± 1 % |
| Gostota | dm3/kg | | | ± 0,5 % |
| Pretok | m3/s ali l/min | | | ± 1 % |
| Nafta |
| Plinsko olje za ogrevanje |
| Sestava, ogljik/vodik/žveplo | kg/kg | 86/13,6/0,2 % | | |
| N-frakcija | mg/kg | 140 | ± 70 | |
| Neto kalorična vrednost (NCV, Hi) | MJ/kg | 42,689 (2) | | |
| Bruto kalorična vrednost (GCV, Hs) | MJ/kg | 45,55 | | |
| Gostota ρ15 pri 15 °C | kg/dm3 | 0,85 | | |
| Kerozin |
| Sestava, ogljik/vodik/žveplo | kg/kg | 85/14,1/0,4 % | | |
| Neto kalorična vrednost (NCV, Hi) | MJ/kg | 43,3 (2) | | |
| Bruto kalorična vrednost (GCV, Hs) | MJ/kg | 46,2 | | |
| Gostota ρ15 pri 15 °C | kg/dm3 | 0,79 | | |

Merjeni parameter

Enota

Vrednost

Dopustni odklon (povprečja v preskusnem obdobju)

Nezanesljivost meritev (natančnost)

Električna energija

Moč

W

± 2 %

Energija

kWh

± 2 %

Napetost, preskusno obdobje > 48 h

V

230/400

± 4 %

± 0,5 %

Napetost, preskusno obdobje < 48h

V

230/400

± 4 %

± 0,5 %

Napetost, preskusno obdobje < 1 h

V

230/400

± 4 %

± 0,5 %

Električni tok

A

± 0,5 %

Frekvenca

Hz

50

± 1 %

Plin

Vrste

—

Preskusni plini EN 437

Neto kalorična vrednost (NCV) in

bruto kalorična vrednost (GCV)

MJ/m3

Preskusni plini EN 437

± 1 %

Temperatura

K

288,15

± 0,5

Tlak

mbar

1 013,25

± 1 %

Gostota

dm3/kg

± 0,5 %

Pretok

m3/s ali l/min

± 1 %

Nafta

Plinsko olje za ogrevanje

Sestava, ogljik/vodik/žveplo

kg/kg

86/13,6/0,2 %

N-frakcija

mg/kg

140

± 70

Neto kalorična vrednost (NCV, Hi)

MJ/kg

42,689 (2)

Bruto kalorična vrednost (GCV, Hs)

MJ/kg

45,55

Gostota ρ15 pri 15 °C

kg/dm3

0,85

Kerozin

Sestava, ogljik/vodik/žveplo

kg/kg

85/14,1/0,4 %

Neto kalorična vrednost (NCV, Hi)

MJ/kg

43,3 (2)

Bruto kalorična vrednost (GCV, Hs)

MJ/kg

46,2

Gostota ρ15 pri 15 °C

kg/dm3

0,79

(b)   Sončna energija za preskus sončnih kolektorjev

| Merjeni parameter | Enota | Vrednost | Dopustni odklon (povprečja v preskusnem obdobju) | Nezanesljivost meritev (natančnost) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Preskus sončnega sevanja (globalno sevanje G, kratki valovi) | W/m2 | > 700 W/m2 | ± 50 W/m2 (preskus) | ± 10 W/m2 (v zaprtem prostoru) |
| Difuzno sončno sevanje (delež v G) | % | < 30 % | | |
| Odkloni v toplotnem sevanju (v zaprtem prostoru) | W/m2 | | | ± 10 W/m2 |
| Temperatura tekočine na vhodu/izhodu kolektorja | °C/K | razpon 0–99 °C | ± 0,1 K | ± 0,1 K |
| Razlika v temperaturi tekočine na vhodu/izhodu kolektorja | | | | ± 0,05 K |
| Vpadni kot (v primerjavi s pravim kotom) | ° | < 20° | ± 2 % (<20°) | |
| Hitrost vetra vzporedno na kolektor | m/s | 3 ± 1 m/s | | 0,5 m/s |
| Pretok tekočine (tudi za simulator) | kg/s | 0,02 kg/s na m2 svetle površine kolektorja | ± 10 % med preskusi | |
| Toplotna izguba cevi v zanki kolektorja med preskusom | W/K | < 0,2 W/K | | |

Merjeni parameter

Enota

Vrednost

Dopustni odklon (povprečja v preskusnem obdobju)

Nezanesljivost meritev (natančnost)

Preskus sončnega sevanja (globalno sevanje G, kratki valovi)

W/m2

> 700 W/m2

± 50 W/m2 (preskus)

± 10 W/m2 (v zaprtem prostoru)

Difuzno sončno sevanje (delež v G)

%

< 30 %

Odkloni v toplotnem sevanju (v zaprtem prostoru)

W/m2

± 10 W/m2

Temperatura tekočine na vhodu/izhodu kolektorja

°C/K

razpon 0–99 °C

± 0,1 K

± 0,1 K

Razlika v temperaturi tekočine na vhodu/izhodu kolektorja

± 0,05 K

Vpadni kot (v primerjavi s pravim kotom)

°

< 20°

± 2 % (<20°)

Hitrost vetra vzporedno na kolektor

m/s

3 ± 1 m/s

0,5 m/s

Pretok tekočine (tudi za simulator)

kg/s

0,02 kg/s na m2 svetle površine kolektorja

± 10 % med preskusi

Toplotna izguba cevi v zanki kolektorja med preskusom

W/K

< 0,2 W/K

(c)   Toplotna energija v okolici

| Merjeni parameter | Enota | Dopustni odklon (povprečja v preskusnem obdobju) | Dopustni odkloni (posamezni preskusi) | Nezanesljivost meritev (natančnost) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Toplotni vir – slanica ali voda |
| Vhodna temperatura vode/slanice | °C | ± 0,2 | ± 0,5 | ± 0,1 |
| Volumenski pretok | m3/s ali l/min | ± 2 % | ± 5 % | ± 2 % |
| Razlika statičnega tlaka | Pa | — | ± 10 % | ± 5 Pa/ 5 % |
| Toplotni vir – zrak |
| Temperatura zraka na prostem (suh termometer) T
  j | °C | ± 0,3 | ± 1 | ± 0,2 |
| Temperatura odvodnega zraka | °C | ± 0,3 | ± 1 | ± 0,2 |
| Temperatura zraka v notranjih prostorih | °C | ± 0,3 | ± 1 | ± 0,2 |
| Volumenski pretok | dm3/s | ± 5 % | ± 10 % | ± 5 % |
| Razlika statičnega tlaka | Pa | — | ± 10 % | ± 5 Pa/ 5 % |

Merjeni parameter

Enota

Dopustni odklon (povprečja v preskusnem obdobju)

Dopustni odkloni (posamezni preskusi)

Nezanesljivost meritev (natančnost)

Toplotni vir – slanica ali voda

Vhodna temperatura vode/slanice

°C

± 0,2

± 0,5

± 0,1

Volumenski pretok

m3/s ali l/min

± 2 %

± 5 %

± 2 %

Razlika statičnega tlaka

Pa

—

± 10 %

± 5 Pa/ 5 %

Toplotni vir – zrak

Temperatura zraka na prostem (suh termometer) T
  j

°C

± 0,3

± 1

± 0,2

Temperatura odvodnega zraka

°C

± 0,3

± 1

± 0,2

Temperatura zraka v notranjih prostorih

°C

± 0,3

± 1

± 0,2

Volumenski pretok

dm3/s

± 5 %

± 10 %

± 5 %

Razlika statičnega tlaka

Pa

—

± 10 %

± 5 Pa/ 5 %

(d)   Preskusni pogoji in tolerance pri rezultatih

| Merjeni parameter | Enota | Vrednost | Dopustni odklon (povprečja v preskusnem obdobju) | Dopustni odkloni (posamezni preskusi) | Nezanesljivost meritev (natančnost) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Okolica |
| Temperatura okolice v notranjem prostoru | °C ali K | 20 °C | ± 1 K | ± 2 K | ± 1 K |
| Hitrost zraka toplotne črpalke (pri izključenem grelniku vode) | m/s | < 1,5 m/s | | | |
| Hitrost zraka - drugo | m/s | < 0,5 m/s | | | |
| Sanitarna voda |
| Temperatura hladne vode, solarno | °C ali K | 10 °C | ± 1 K | ± 2 K | ± 0,2 K |
| Temperatura hladne vode, drugo | °C ali K | 10 °C | ± 1 K | ± 2 K | ± 0,2 K |
| Tlak hladne vode pri plinskih grelnikih vode | bar | 2 bara | | ± 0,1 bar | |
| Tlak hladne vode, drugo (razen pri električnih pretočnih grelnikih vode) | bar | 3 bari | | | ± 5 % |
| Temperatura tople vode pri plinskih grelnikih vode | °C ali K | | | | ± 0,5 K |
| Temperatura tople vode pri električnih pretočnih grelnikih vode | °C ali K | | | | ± 1 K |
| Temperatura vode (vhodna/izhodna), drugo | °C ali K | | | | ± 0,5 K |
| Volumenski pretok pri grelnikih vode s toplotno črpalko | dm3/s | | ± 5 % | ± 10 % | ± 2 % |
| Volumenski pretok pri električnih pretočnih grelnikih vode | dm3/s | | | | ≥10 l/min: ± 1 %
  < 10 l/min: ± 0,1 l/min |
| Volumenski pretok pri drugih grelnikih vode | dm3/s | | | | ± 1 % |

Merjeni parameter

Enota

Vrednost

Dopustni odklon (povprečja v preskusnem obdobju)

Dopustni odkloni (posamezni preskusi)

Nezanesljivost meritev (natančnost)

Okolica

Temperatura okolice v notranjem prostoru

°C ali K

20 °C

± 1 K

± 2 K

± 1 K

Hitrost zraka toplotne črpalke (pri izključenem grelniku vode)

m/s

< 1,5 m/s

Hitrost zraka - drugo

m/s

< 0,5 m/s

Sanitarna voda

Temperatura hladne vode, solarno

°C ali K

10 °C

± 1 K

± 2 K

± 0,2 K

Temperatura hladne vode, drugo

°C ali K

10 °C

± 1 K

± 2 K

± 0,2 K

Tlak hladne vode pri plinskih grelnikih vode

bar

2 bara

± 0,1 bar

Tlak hladne vode, drugo (razen pri električnih pretočnih grelnikih vode)

bar

3 bari

± 5 %

Temperatura tople vode pri plinskih grelnikih vode

°C ali K

± 0,5 K

Temperatura tople vode pri električnih pretočnih grelnikih vode

°C ali K

± 1 K

Temperatura vode (vhodna/izhodna), drugo

°C ali K

± 0,5 K

Volumenski pretok pri grelnikih vode s toplotno črpalko

dm3/s

± 5 %

± 10 %

± 2 %

Volumenski pretok pri električnih pretočnih grelnikih vode

dm3/s

≥10 l/min: ± 1 %

< 10 l/min: ± 0,1 l/min

Volumenski pretok pri drugih grelnikih vode

dm3/s

± 1 %

---

(1)  Te prehodne metode naj bi na koncu nadomestili harmonizirani standardi. Ko bodo harmonizirani standardi na voljo, bodo sklici nanje v skladu s členoma 9 in 10 Direktive 2009/125/ES objavljeni v Uradnem listu Evropske unije.

(2)  Privzeta vrednost, če vrednost ni določena s kalorimetrijo. V kolikor pa sta prostorninska masa in vsebnost žvepla znani (npr. s pomočjo osnovne analize), se lahko spodnja kurilna vrednost (Hi) določi tako:

Hi = 52,92 – (11,93 × ρ15) – (0,3 – S) v MJ/kg

---

| 3.7.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 207/22 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 207/22

---

Sporočilo Komisije v okviru izvajanja Uredbe Komisije (EU) št. 814/2013 o izvajanju Direktive 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede zahtev za okoljsko primerno zasnovo grelnikov vode in hranilnikov tople vode ter izvajanja Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 812/2013 o dopolnitvi Direktive 2010/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta glede energijskega označevanja grelnikov vode, hranilnikov tople vode ter kompletov grelnika vode in sončne naprave

(2014/C 207/03)

1.   Objava naslovov in sklicev na prehodne merilne in računske metode (1) za izvajanje Uredbe (EU) št. 814/2013, zlasti prilog III, IV in V Uredbe, ter za izvajanje Uredbe (EU) št. 812/2013, zlasti prilog VII, VIII in IX Uredbe.

2.   Parametri v poševnem tisku so določeni v Uredbi (EU) št. 814/2013 in Uredbi (EU) št. 812/2013.

3.   Sklici

| Merjeni/izračunani parameter | Organizacija | Sklic | Naslov |
| --- | --- | --- | --- |
| Postopek preskusa za Asol
  , IAM in dodatne elemente preskušanja učinkovitosti kolektorjev parametrov η0
  , a1
  , a2
  in IAM | CEN | EN 12975-2:2006 | Toplotni sončni sistemi in sestavni deli – Sprejemniki sončne energije – 2. del: Preskusne metode |
| Nivo zvokovne moči grelnikov vode s toplotno črpalko | CEN | EN 12102:2013 | Klimatske naprave, enote za tekočinsko hlajenje, toplotne črpalke in razvlaževalniki z električnimi kompresorji za ogrevanje ali hlajenje prostora – Merjenje hrupa v zraku – Določanje ravni zvočne moči.
  Standard EN 12102:2013 se uporablja z naslednjimi spremembami:
  Določba 3.3 v EN 12102:2013. Drugi odstavek se nadomesti z: „Standardizirani delovni pogoji“ so opredeljeni kot pogoji za točke delovanja enote v skladu z Uredbo št. 814/2013, Prilogo III, tabelo 4. Veljajo tudi opredelitve v EN 16147.
  Določba 5: drugi odstavek „Enota...“ se nadomesti z: Enota se za preskus vgradi in priključi (npr. oblika in mere zračnikov, priključitev vodnih cevi itd.) kot priporoča proizvajalec v navodilih za vgradnjo in uporabo ter se preskusi pod nazivnimi pogoji, navedenimi v Uredbi št. 814/2013, Priloga III, tabela 4. Možni dodatki (npr. grelni element) niso del preskusa.
  Enota deluje vsaj 12 ur pod pogoji okolja. Spremlja se temperatura na vrhu hranilnika z grelnikom vode. Spremlja se poraba (da se ugotovi obdobje odmrzovanja) električne energije kompresorja, ventilatorja (če je prisoten), obtočne črpalke (če je prisotna).
  Izdelek se napolni z mrzlo vodo pri 10 °C ± 5 °C.
  Določba 5: četrti odstavek „Meritev hrupa...“ se nadomesti z: meritve se opravijo pod stabilnimi pogoji pri naslednjih temperaturah vode na vrhu hranilnika: 1. meritev pri 25 ± 3 °C, 2. meritev pri (Tset+25)/2 ± 3 °C, 3. meritev pri Tset +0/–6 °C (Tset je temperatura vode v „načinu ob odprtju embalaže“).
  Med merjenjem hrupa:
  temperatura vode na vrhu hranilnika bi morala biti zajeta v tolerančni razpon (npr. zajeta v 25 °C ± 3 °C za prvo meritev);
  obdobja odmrzovanja niso zajeta (ničelna poraba električne energije kompresorja, ventilatorja ali obtočne črpalke). |
| Nivo zvokovne moči plinskih pretočnih grelnikov vode in grelnikov vode s hranilnikom | CEN | EN 15036-1:2006 | Kotli za gretje – Postopek preskušanja emisije hrupa po zraku iz generatorjev toplote – Emisija hrupa po zraku iz generatorja toplote |
| ISO EN 3741:2010 | Akustika – Določanje ravni zvočnih moči in ravni zvočne energije virov hrupa z zvočnim tlakom – Precizijska metoda za odmevnice |
| ISO EN 3745:2012 | Akustika – Ugotavljanje ravni zvočnih moči in ravni zvočne energije virov hrupa z zvočnim tlakom – Precizijska metoda za gluhe in polgluhe prostore |
| Nivo zvokovne moči električnih pretočnih grelnikov vode in grelnikov vode s hranilnikom | Cenelec | Ker trenutno ni na voljo nobenega postopka, se predvideva, da hrup grelnikov vode brez premikajočih se delov znaša 15 dB. | |
| Preskusni plini | CEN | EN 437:2003/A1:2009 | Preskusni plini – Preskusni tlaki – Kategorije naprav |
| Poraba energije v stanju pripravljenosti solsb | CLC | EN 62301:2005 | Gospodinjski električni aparati – Merjenje moči v stanju pripravljenosti |
| Preskusna oprema za Q
  elec električnih grelnikov vode s hranilnikom | CLC | prEN 50440:2014 | Učinkovitost gospodinjskih električnih akumulacijskih grelnikov vode in preskusne metode |
| Preskusna oprema za Q
  elec električnih pretočnih grelnikov vode | CLC | EN 50193-1:2013 | Zaprti električni pretočni grelniki vode – Metode za merjenje učinkovitosti |
| Preskusna oprema za Q
  fuel in Qelec
  plinskih pretočnih grelnikov vode | CEN | EN 26:1997/A3:2006, določba 7.1, razen določbe 7.1.5.4 | Pretočni plinski grelniki z atmosferskim gorilnikom za pripravo sanitarne tople vode |
| Preskusna oprema za Q
  fuel in Qelec
  plinskih grelnikov vode s hranilnikom | CEN | EN 89:1999/A4:2006, določba 7.1, razen določbe 7.1.5.4 | Akumulacijski plinski grelniki za pripravo sanitarne tople vode |
| Priprava preskusa za Q
  fuel plinskih pretočnih grelnikov vode in plinskih grelnikov vode s hranilnikom | CEN | EN 13203-2:2006, Priloga B „Preskusna oprema in merilne naprave“ | Plinske gospodinjske naprave za pripravo sanitarne tople vode – Naprave z močjo do vključno 70 kW in s 300 l hranilnikom vode – 2. del: Ocenjevanje porabe plina |
| Priprava preskusa za Q
  fuel za grelnike vode s toplotno črpalko, ki uporabljajo gorivo | CEN | EN 13203-2:2006, Priloga B „Preskusna oprema in merilne naprave“ | Plinske gospodinjske naprave za pripravo sanitarne tople vode – Naprave z močjo do vključno 70 kW in s 300 l hranilnikom vode – 2. del: Ocenjevanje porabe plina |
| Preskusna oprema za grelnike vode s toplotno črpalko | CEN | EN 16147:2011 | Toplotne črpalke z električnimi kompresorji – Preskušanje in zahteve za označevanje naprav/enot za gretje (gospodinjske) vode |
| Lastne izgube S hranilnikov vode | CEN | EN 12897:2006, določba 6.2.7 Priloga B in Priloga A (za pravilno namestitev grelnika) | Oskrba z vodo – Specifikacija za posredno ogrevane neprezračevane (zaprte) akumulacijske grelnike vode |
| Lastne izgube S in koeficient izgub hranilnikov vode psbsol | CEN | EN 12977-3:2012 | Toplotni sončni sistemi in sestavni deli – Neserijsko izdelani sistemi – 3. del: Določanje preskusnih metod za hranilnike toplote, ogrevane s soncem |
| Lastne izgube S hranilnikov vode | CEN | EN 15332:2007, določbi 5.1 in 5.4 (merjenje izgub v stanju pripravljenosti) | Kotli za gretje – Energetsko ocenjevanje hranilnikov tople vode |
| Lastne izgube S hranilnikov vode | CLC | EN 60379:2004, določbe 9, 10, 11, 12 in 14 | Metode za merjenje električnih lastnosti akumulacijskih grelnikov vode za uporabo v gospodinjstvu |
| Emisije dušikovih oksidov NO
  x za plinske grelnike vode s hranilnikom | CEN | prEN 89:2012, določba 6.18 Dušikovi oksidi | Akumulacijski plinski grelniki za pripravo sanitarne tople vode |
| Emisije dušikovih oksidov NO
  x za plinske pretočne grelnike vode | CEN | prEN 26, določba 6.9.3 Emisije dušikovih oksidov | Pretočni plinski grelniki vode za pripravo sanitarne tople vode |
| Energijska učinkovitost ogrevanja vode η
  wh pri grelnikih vode in lastne izgube S pri hranilnikih vode | Evropska komisija | Točka 4 tega sporočila | Dodatni elementi za meritve in izračune, ki se nanašajo na energijsko učinkovitost grelnikov in hranilnikov vode |

Merjeni/izračunani parameter

Organizacija

Sklic

Naslov

Postopek preskusa za Asol
  , IAM in dodatne elemente preskušanja učinkovitosti kolektorjev parametrov η0
  , a1
  , a2
  in IAM

CEN

EN 12975-2:2006

Toplotni sončni sistemi in sestavni deli – Sprejemniki sončne energije – 2. del: Preskusne metode

Nivo zvokovne moči grelnikov vode s toplotno črpalko

CEN

EN 12102:2013

Klimatske naprave, enote za tekočinsko hlajenje, toplotne črpalke in razvlaževalniki z električnimi kompresorji za ogrevanje ali hlajenje prostora – Merjenje hrupa v zraku – Določanje ravni zvočne moči.

Standard EN 12102:2013 se uporablja z naslednjimi spremembami:

Določba 3.3 v EN 12102:2013. Drugi odstavek se nadomesti z: „Standardizirani delovni pogoji“ so opredeljeni kot pogoji za točke delovanja enote v skladu z Uredbo št. 814/2013, Prilogo III, tabelo 4. Veljajo tudi opredelitve v EN 16147.

Določba 5: drugi odstavek „Enota...“ se nadomesti z: Enota se za preskus vgradi in priključi (npr. oblika in mere zračnikov, priključitev vodnih cevi itd.) kot priporoča proizvajalec v navodilih za vgradnjo in uporabo ter se preskusi pod nazivnimi pogoji, navedenimi v Uredbi št. 814/2013, Priloga III, tabela 4. Možni dodatki (npr. grelni element) niso del preskusa.

Enota deluje vsaj 12 ur pod pogoji okolja. Spremlja se temperatura na vrhu hranilnika z grelnikom vode. Spremlja se poraba (da se ugotovi obdobje odmrzovanja) električne energije kompresorja, ventilatorja (če je prisoten), obtočne črpalke (če je prisotna).

Izdelek se napolni z mrzlo vodo pri 10 °C ± 5 °C.

Določba 5: četrti odstavek „Meritev hrupa...“ se nadomesti z: meritve se opravijo pod stabilnimi pogoji pri naslednjih temperaturah vode na vrhu hranilnika: 1. meritev pri 25 ± 3 °C, 2. meritev pri (Tset+25)/2 ± 3 °C, 3. meritev pri Tset +0/–6 °C (Tset je temperatura vode v „načinu ob odprtju embalaže“).

Med merjenjem hrupa:

temperatura vode na vrhu hranilnika bi morala biti zajeta v tolerančni razpon (npr. zajeta v 25 °C ± 3 °C za prvo meritev);

obdobja odmrzovanja niso zajeta (ničelna poraba električne energije kompresorja, ventilatorja ali obtočne črpalke).

Nivo zvokovne moči plinskih pretočnih grelnikov vode in grelnikov vode s hranilnikom

CEN

EN 15036-1:2006

Kotli za gretje – Postopek preskušanja emisije hrupa po zraku iz generatorjev toplote – Emisija hrupa po zraku iz generatorja toplote

ISO EN 3741:2010

Akustika – Določanje ravni zvočnih moči in ravni zvočne energije virov hrupa z zvočnim tlakom – Precizijska metoda za odmevnice

ISO EN 3745:2012

Akustika – Ugotavljanje ravni zvočnih moči in ravni zvočne energije virov hrupa z zvočnim tlakom – Precizijska metoda za gluhe in polgluhe prostore

Nivo zvokovne moči električnih pretočnih grelnikov vode in grelnikov vode s hranilnikom

Cenelec

Ker trenutno ni na voljo nobenega postopka, se predvideva, da hrup grelnikov vode brez premikajočih se delov znaša 15 dB.

Preskusni plini

CEN

EN 437:2003/A1:2009

Preskusni plini – Preskusni tlaki – Kategorije naprav

Poraba energije v stanju pripravljenosti solsb

CLC

EN 62301:2005

Gospodinjski električni aparati – Merjenje moči v stanju pripravljenosti

Preskusna oprema za Q
  elec električnih grelnikov vode s hranilnikom

CLC

prEN 50440:2014

Učinkovitost gospodinjskih električnih akumulacijskih grelnikov vode in preskusne metode

Preskusna oprema za Q
  elec električnih pretočnih grelnikov vode

CLC

EN 50193-1:2013

Zaprti električni pretočni grelniki vode – Metode za merjenje učinkovitosti

Preskusna oprema za Q
  fuel in Qelec
  plinskih pretočnih grelnikov vode

CEN

EN 26:1997/A3:2006, določba 7.1, razen določbe 7.1.5.4

Pretočni plinski grelniki z atmosferskim gorilnikom za pripravo sanitarne tople vode

Preskusna oprema za Q
  fuel in Qelec
  plinskih grelnikov vode s hranilnikom

CEN

EN 89:1999/A4:2006, določba 7.1, razen določbe 7.1.5.4

Akumulacijski plinski grelniki za pripravo sanitarne tople vode

Priprava preskusa za Q
  fuel plinskih pretočnih grelnikov vode in plinskih grelnikov vode s hranilnikom

CEN

EN 13203-2:2006, Priloga B „Preskusna oprema in merilne naprave“

Plinske gospodinjske naprave za pripravo sanitarne tople vode – Naprave z močjo do vključno 70 kW in s 300 l hranilnikom vode – 2. del: Ocenjevanje porabe plina

Priprava preskusa za Q
  fuel za grelnike vode s toplotno črpalko, ki uporabljajo gorivo

CEN

EN 13203-2:2006, Priloga B „Preskusna oprema in merilne naprave“

Plinske gospodinjske naprave za pripravo sanitarne tople vode – Naprave z močjo do vključno 70 kW in s 300 l hranilnikom vode – 2. del: Ocenjevanje porabe plina

Preskusna oprema za grelnike vode s toplotno črpalko

CEN

EN 16147:2011

Toplotne črpalke z električnimi kompresorji – Preskušanje in zahteve za označevanje naprav/enot za gretje (gospodinjske) vode

Lastne izgube S hranilnikov vode

CEN

EN 12897:2006, določba 6.2.7 Priloga B in Priloga A (za pravilno namestitev grelnika)

Oskrba z vodo – Specifikacija za posredno ogrevane neprezračevane (zaprte) akumulacijske grelnike vode

Lastne izgube S in koeficient izgub hranilnikov vode psbsol

CEN

EN 12977-3:2012

Toplotni sončni sistemi in sestavni deli – Neserijsko izdelani sistemi – 3. del: Določanje preskusnih metod za hranilnike toplote, ogrevane s soncem

Lastne izgube S hranilnikov vode

CEN

EN 15332:2007, določbi 5.1 in 5.4 (merjenje izgub v stanju pripravljenosti)

Kotli za gretje – Energetsko ocenjevanje hranilnikov tople vode

Lastne izgube S hranilnikov vode

CLC

EN 60379:2004, določbe 9, 10, 11, 12 in 14

Metode za merjenje električnih lastnosti akumulacijskih grelnikov vode za uporabo v gospodinjstvu

Emisije dušikovih oksidov NO
  x za plinske grelnike vode s hranilnikom

CEN

prEN 89:2012, določba 6.18 Dušikovi oksidi

Akumulacijski plinski grelniki za pripravo sanitarne tople vode

Emisije dušikovih oksidov NO
  x za plinske pretočne grelnike vode

CEN

prEN 26, določba 6.9.3 Emisije dušikovih oksidov

Pretočni plinski grelniki vode za pripravo sanitarne tople vode

Energijska učinkovitost ogrevanja vode η
  wh pri grelnikih vode in lastne izgube S pri hranilnikih vode

Evropska komisija

Točka 4 tega sporočila

Dodatni elementi za meritve in izračune, ki se nanašajo na energijsko učinkovitost grelnikov in hranilnikov vode

4.   Dodatni elementi za meritve in izračune, ki se nanašajo na energijsko učinkovitost grelnikov in hranilnikov vode

Za namene Uredbe št. 812/2013 in Uredbe št. 814/2013 se vsak grelnik vode preskusi v „načinu ob odprtju embalaže“.

„Način ob odprtju embalaže“ so standardizirani delovni pogoji, nastavitev ali način, ki jih proizvajalec nastavi v tovarni in so aktivni takoj po vgradnji naprave ter primerni za normalno uporabo s strani končnega uporabnika, in sicer glede na vzorec odvzemanja vode, za katerega je bil izdelek zasnovan in dan na trg. Kakršne koli spremembe delovnih pogojev, nastavitev ali načina, če so možne, so rezultat namernega posega končnega uporabnika in jih grelnik vode ne more samodejno popraviti ob nobenem času, razen v primeru pametnih krmilnih naprav, ki postopek ogrevanja vode prilagodijo individualni uporabi, da zmanjšajo porabo energije.

Pri meritvah/izračunu Q
  elec in Q
  fuel pri kombiniranih grelnikih vode se ne uporabijo nobeni utežni faktorji, ki bi upoštevali razlike med poletnim in zimskim načinom.

Pri običajnih grelnikih vode, ki uporabljajo gorivo, je samo v formuli za izračun letne porabe električne energije (AEC) (glej Uredbo št. 812/2013, Priloga VIII, točka 4.a) za korekcijski faktor zaradi okolice določena vrednost nič.

4.1   Opredelitve pojmov

—

—

—

4.2   Vhodna energija

(a)   Električna energija in fosilna goriva

| Merjeni parameter | Enota | Vrednost | Dopustni odklon (povprečja v preskusnem obdobju) | Nezanesljivost meritev (natančnost) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Električna energija |
| Moč | W | | | ± 2 % |
| Energija | kWh | | | ± 2 % |
| Napetost, preskusno obdobje > 48 h | V | 230/400 | ± 4 % | ± 0,5 % |
| Napetost, preskusno obdobje < 48 h | V | 230/400 | ± 4 % | ± 0,5 % |
| Napetost, preskusno obdobje < 1 h | V | 230/400 | ± 4 % | ± 0,5 % |
| Električni tok | A | | | ± 0,5 % |
| Frekvenca | Hz | 50 | ± 1 % | |
| Plin |
| Vrste | — | Preskusni plini EN 437 | | |
| Neto kalorična vrednost (NCV) in | MJ/m3 | Preskusni plini EN 437 | | ± 1 % |
| Bruto kalorična vrednost (GCV) | | | | |
| Temperatura | K | 288,15 | | ± 0,5 |
| Tlak | mbar | 1 013,25 | | ± 1 % |
| Gostota | dm3/kg | | | ± 0,5 % |
| Pretok | m3/s ali l/min | | | ± 1 % |
| Nafta |
| Plinsko olje za ogrevanje |
| Sestava, ogljik/vodik/žveplo | kg/kg | 86/13,6/0,2 % | | |
| N-frakcija | mg/kg | 140 | ± 70 | |
| Neto kalorična vrednost (NCV, Hi) | MJ/kg | 42,689 (2) | | |
| Bruto kalorična vrednost (GCV, Hs) | MJ/kg | 45,55 | | |
| Gostota ρ15 pri 15 °C | kg/dm3 | 0,85 | | |
| Kerozin |
| Sestava, ogljik/vodik/žveplo | kg/kg | 85/14,1/0,4 % | | |
| Neto kalorična vrednost (NCV, Hi) | MJ/kg | 43,3 (2) | | |
| Bruto kalorična vrednost (GCV, Hs) | MJ/kg | 46,2 | | |
| Gostota ρ15 pri 15 °C | kg/dm3 | 0,79 | | |

Merjeni parameter

Enota

Vrednost

Dopustni odklon (povprečja v preskusnem obdobju)

Nezanesljivost meritev (natančnost)

Električna energija

Moč

W

± 2 %

Energija

kWh

± 2 %

Napetost, preskusno obdobje > 48 h

V

230/400

± 4 %

± 0,5 %

Napetost, preskusno obdobje < 48 h

V

230/400

± 4 %

± 0,5 %

Napetost, preskusno obdobje < 1 h

V

230/400

± 4 %

± 0,5 %

Električni tok

A

± 0,5 %

Frekvenca

Hz

50

± 1 %

Plin

Vrste

—

Preskusni plini EN 437

Neto kalorična vrednost (NCV) in

MJ/m3

Preskusni plini EN 437

± 1 %

Bruto kalorična vrednost (GCV)

Temperatura

K

288,15

± 0,5

Tlak

mbar

1 013,25

± 1 %

Gostota

dm3/kg

± 0,5 %

Pretok

m3/s ali l/min

± 1 %

Nafta

Plinsko olje za ogrevanje

Sestava, ogljik/vodik/žveplo

kg/kg

86/13,6/0,2 %

N-frakcija

mg/kg

140

± 70

Neto kalorična vrednost (NCV, Hi)

MJ/kg

42,689 (2)

Bruto kalorična vrednost (GCV, Hs)

MJ/kg

45,55

Gostota ρ15 pri 15 °C

kg/dm3

0,85

Kerozin

Sestava, ogljik/vodik/žveplo

kg/kg

85/14,1/0,4 %

Neto kalorična vrednost (NCV, Hi)

MJ/kg

43,3 (2)

Bruto kalorična vrednost (GCV, Hs)

MJ/kg

46,2

Gostota ρ15 pri 15 °C

kg/dm3

0,79

(b)   Sončna energija za preskus sončnih kolektorjev

| Merjeni parameter | Enota | Vrednost | Dopustni odklon (povprečja v preskusnem obdobju) | Nezanesljivost meritev (natančnost) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Preskus sončnega sevanja (globalno sevanje G, kratki valovi) | W/m2 | > 700 W/m2 | ± 50 W/m2 (preskus) | ± 10 W/m2 (v zaprtem prostoru) |
| Difuzno sončno sevanje (delež v G) | % | < 30 % | | |
| Odkloni v toplotnem sevanju (v zaprtem prostoru) | W/m2 | | | ± 10 W/m2 |
| Temperatura tekočine na vhodu/izhodu kolektorja | °C/ K | razpon 0–99 °C | ± 0,1 K | ± 0,1 K |
| Razlika v temperaturi tekočine na vhodu/izhodu kolektorja | | | | ± 0,05 K |
| Vpadni kot (v primerjavi s pravim kotom) | ° | < 20° | ± 2 % (< 20°) | |
| Hitrost vetra vzporedno na kolektor | m/s | 3 ± 1 m/s | | 0,5 m/s |
| Pretok tekočine (tudi za simulator) | kg/s | 0,02 kg/s na m2 svetle površine kolektorja | ± 10 % med preskusi | |
| Toplotna izguba cevi v zanki kolektorja med preskusom | W/K | < 0,2 W/K | | |

Merjeni parameter

Enota

Vrednost

Dopustni odklon (povprečja v preskusnem obdobju)

Nezanesljivost meritev (natančnost)

Preskus sončnega sevanja (globalno sevanje G, kratki valovi)

W/m2

> 700 W/m2

± 50 W/m2 (preskus)

± 10 W/m2 (v zaprtem prostoru)

Difuzno sončno sevanje (delež v G)

%

< 30 %

Odkloni v toplotnem sevanju (v zaprtem prostoru)

W/m2

± 10 W/m2

Temperatura tekočine na vhodu/izhodu kolektorja

°C/ K

razpon 0–99 °C

± 0,1 K

± 0,1 K

Razlika v temperaturi tekočine na vhodu/izhodu kolektorja

± 0,05 K

Vpadni kot (v primerjavi s pravim kotom)

°

< 20°

± 2 % (< 20°)

Hitrost vetra vzporedno na kolektor

m/s

3 ± 1 m/s

0,5 m/s

Pretok tekočine (tudi za simulator)

kg/s

0,02 kg/s na m2 svetle površine kolektorja

± 10 % med preskusi

Toplotna izguba cevi v zanki kolektorja med preskusom

W/K

< 0,2 W/K

(c)   Toplotna energija v okolici

| Merjeni parameter | Enota | Dopustni odklon (povprečja v preskusnem obdobju) | Dopustni odkloni (posamezni preskusi) | Nezanesljivost meritev (natančnost) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Toplotni vir – slanica ali voda |
| Vhodna temperatura vode/slanice | °C | ± 0,2 | ± 0,5 | ± 0,1 |
| Volumenski pretok | m3/s ali l/min | ± 2 % | ± 5 % | ± 2 % |
| Razlika statičnega tlaka | Pa | — | ± 10 % | ± 5 Pa/5 % |
| Toplotni vir – zrak |
| Temperatura zraka na prostem (suh termometer) T
  j | °C | ± 0,3 | ± 1 | ± 0,2 |
| Temperatura odvodnega zraka | °C | ± 0,3 | ± 1 | ± 0,2 |
| Temperatura zraka v notranjih prostorih | °C | ± 0,3 | ± 1 | ± 0,2 |
| Volumenski pretok | dm3/s | ± 5 % | ± 10 % | ± 5 % |
| Razlika statičnega tlaka | Pa | — | ± 10 % | ± 5 Pa/5 % |

Merjeni parameter

Enota

Dopustni odklon (povprečja v preskusnem obdobju)

Dopustni odkloni (posamezni preskusi)

Nezanesljivost meritev (natančnost)

Toplotni vir – slanica ali voda

Vhodna temperatura vode/slanice

°C

± 0,2

± 0,5

± 0,1

Volumenski pretok

m3/s ali l/min

± 2 %

± 5 %

± 2 %

Razlika statičnega tlaka

Pa

—

± 10 %

± 5 Pa/5 %

Toplotni vir – zrak

Temperatura zraka na prostem (suh termometer) T
  j

°C

± 0,3

± 1

± 0,2

Temperatura odvodnega zraka

°C

± 0,3

± 1

± 0,2

Temperatura zraka v notranjih prostorih

°C

± 0,3

± 1

± 0,2

Volumenski pretok

dm3/s

± 5 %

± 10 %

± 5 %

Razlika statičnega tlaka

Pa

—

± 10 %

± 5 Pa/5 %

(d)   Preskusni pogoji in tolerance pri rezultatih

| Merjeni parameter | Enota | Vrednost | Dopustni odklon (povprečja v preskusnem obdobju) | Dopustni odkloni (posamezni preskusi) | Nezanesljivost meritev (natančnost) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Okolica |
| Temperatura okolice v notranjem prostoru | °C ali K | 20 °C | ± 1 K | ± 2 K | ± 1 K |
| Hitrost zraka toplotne črpalke (pri izključenem grelniku vode) | m/s | < 1,5 m/s | | | |
| Hitrost zraka – drugo | m/s | < 0,5 m/s | | | |
| Sanitarna voda |
| Temperatura hladne vode, solarno | °C ali K | 10 °C | ± 1 K | ± 2 K | ± 0,2 K |
| Temperatura hladne vode, drugo | °C ali K | 10 °C | ± 1 K | ± 2 K | ± 0,2 K |
| Tlak hladne vode pri plinskih grelnikih vode | bar | 2 bara | | ± 0,1 bara | |
| Tlak hladne vode, drugo (razen pri električnih pretočnih grelnikih vode) | bar | 3 bari | | | ± 5 % |
| Temperatura tople vode pri plinskih grelnikih vode | °C ali K | | | | ± 0,5 K |
| Temperatura tople vode pri električnih pretočnih grelnikih vode | °C ali K | | | | ± 1 K |
| Temperatura vode (vhodna/izhodna), drugo | °C ali K | | | | ± 0,5 K |
| Volumenski pretok pri grelnikih vode s toplotno črpalko | dm3/s | | ± 5 % | ± 10 % | ± 2 % |
| Volumenski pretok pri električnih pretočnih grelnikih vode | dm3/s | | | | ≥ 10 l/min: ± 1 %
  < 10 l/min: ± 0,1 l/min |
| Volumenski pretok pri drugih grelnikih vode | dm3/s | | | | ± 1 % |

Merjeni parameter

Enota

Vrednost

Dopustni odklon (povprečja v preskusnem obdobju)

Dopustni odkloni (posamezni preskusi)

Nezanesljivost meritev (natančnost)

Okolica

Temperatura okolice v notranjem prostoru

°C ali K

20 °C

± 1 K

± 2 K

± 1 K

Hitrost zraka toplotne črpalke (pri izključenem grelniku vode)

m/s

< 1,5 m/s

Hitrost zraka – drugo

m/s

< 0,5 m/s

Sanitarna voda

Temperatura hladne vode, solarno

°C ali K

10 °C

± 1 K

± 2 K

± 0,2 K

Temperatura hladne vode, drugo

°C ali K

10 °C

± 1 K

± 2 K

± 0,2 K

Tlak hladne vode pri plinskih grelnikih vode

bar

2 bara

± 0,1 bara

Tlak hladne vode, drugo (razen pri električnih pretočnih grelnikih vode)

bar

3 bari

± 5 %

Temperatura tople vode pri plinskih grelnikih vode

°C ali K

± 0,5 K

Temperatura tople vode pri električnih pretočnih grelnikih vode

°C ali K

± 1 K

Temperatura vode (vhodna/izhodna), drugo

°C ali K

± 0,5 K

Volumenski pretok pri grelnikih vode s toplotno črpalko

dm3/s

± 5 %

± 10 %

± 2 %

Volumenski pretok pri električnih pretočnih grelnikih vode

dm3/s

≥ 10 l/min: ± 1 %

< 10 l/min: ± 0,1 l/min

Volumenski pretok pri drugih grelnikih vode

dm3/s

± 1 %

4.3   Postopek preskusa za grelnike vode s hranilnikom

Postopek preskusa za grelnike vode s hranilnikom za ugotavljanje dnevne porabe električne energije Q
  elec in dnevne porabe goriva Q
  fuel med 24-urnim merilnim ciklom je naslednji:

(a)   Namestitev

Izdelek se namesti v preskusno okolje v skladu z navodili proizvajalca. Namenske naprave za postavitev na tla se lahko za lažji dostop postavijo na tla, na stojalo, priloženo izdelku, ali na ploščad. Izdelki za namestitev na steno se namestijo na ploščo, ki je vsaj 150 mm oddaljena od vseh konstrukcijskih sten, pri tem pa je nad izdelkom in pod njim vsaj 250 mm praznega prostora, ob njegovih straneh pa vsaj 700 mm. Izdelki, ki so zasnovani za vgradnjo, se namestijo v skladu z navodili proizvajalca. Izdelek je, razen sončnih kolektorjev, zaščiten pred neposredno sončno svetlobo.

(b)   Stabilizacija

Izdelek se hrani pri pogojih okolja, dokler vsi njegovi deli ne dosežejo teh pogojev ± 2 K, kar za izdelke s hranilnikom pomeni vsaj 24 ur.

(c)   Polnjenje in ogrevanje

Izdelek se napolni s hladno vodo. Polnjenje je končano, ko hladna voda doseže ustrezen tlak.

Izdelku se dovede energija v „načinu ob odprtju“ embalaže, tako da doseže delovno temperaturo, ki jo uravnava lastna oprema izdelka (termostat). Naslednja faza se začne ob izklopu termostata.

(d)   Stabilizacija pri ničelni obremenitvi

Izdelek je brez odvzema vode vsaj 12 ur izpostavljen tem pogojem.

Glede na cikel krmiljenja se ta faza konča pri prvem izklopu termostata po 12 urah, hkrati pa se začne naslednja faza.

Med to fazo se zabeležijo skupna poraba goriva v kWh kot GCV, skupna poraba električne energije v kWh kot končna energija in točen čas, ki je potekel, v urah.

(e)   Količine porabljene vode

Za navedeni profil rabe se količine porabljene vode določijo v skladu s specifikacijami ustreznega 24-urnega vzorca odvzemanja vode. Ta faza se začne neposredno po izklopu termostata v fazi stabilizacije v času, ki ustreza primernemu profilu rabe pri odvzemanju vode (glej Uredbo št. 814/2013, Priloga III, točka 2 in Uredbo št. 812/2013, Priloga VII, točka 2). Od konca zadnje porabe vode do 24.00 se voda ne odvzema.

Med porabo vode se ugotovijo ustrezni tehnični parametri (moč, temperatura itd.). Pri dinamičnih parametrih celotno vzorčenje traja 60 s ali manj. Med porabo priporočeno vzorčenje traja 5 s ali manj.

Porabi fosilnega goriva in električne energije v 24-urnem merilnem ciklu, Qtestfuel in Qtestelec, se popravita, kot je navedeno v točki (h).

(f)   Ponovna stabilizacija pri ničelni obremenitvi

Izdelek je brez odvzema vode vsaj 12 ur izpostavljen nominalnim delovnim pogojem.

Glede na cikel krmiljenja se ta faza konča pri prvem izklopu termostata po 12 urah.

Med to fazo se zabeležijo skupna poraba goriva v kWh kot GCV, skupna poraba električne energije v kWh kot končna energija in točen čas, ki je potekel, v urah.

(g)   Mešana voda pri 40 °C (V40)

Mešana voda pri 40 °C (V40) pomeni količino vode v litrih pri 40 °C, ki ima enako vsebnost toplote (entalpijo) kot topla voda pri temperaturi nad 40 °C, ki je zagotovljena na izhodu iz grelnika vode.

Takoj po merjenju se v skladu s točko (f) skozi izhod z dovajanjem hladne vode odvzame količina vode. Pretok vode iz grelnikov vode z odprtim izhodom krmili dovodni ventil. Pretok vode v vseh drugih vrstah grelnikov vode krmili ventil, nameščen na izhod ali vhod. Meritev je končana, ko temperatura na izhodu pade pod 40 °C.

Hitrost pretoka je prilagojena največji vrednosti v skladu z navedenim profilom rabe.

Normirana vrednost povprečne temperature se izračuna po naslednji enačbi:

Formula

Pri tem velja naslednje:

—

—

—

Zaželeno je stalno beleženje odčitkov temperature. Druga možnost je beleženje ob enakih intervalih, enakomerno razporejenih v času izpusta, na primer (največ) na vsakih 5 litrov. Če temperatura hitro pade, so morda za pravilen izračun povprečne vrednosti θ’p potrebni dodatni odčitki.

Temperatura izhodne vode je vedno ≥ 40 °C, kar je treba upoštevati pri izračunu θp.

Količina zagotovljene tople vode V40 v litrih, katere temperatura je vsaj 40 °C, bo izračunana z naslednjo enačbo:

Formula

Pri tem velja naslednje:

| — | prostornina V40_exp v litrih ustreza količini zagotovljene vode pri temperaturi vsaj 40 °C. |
| --- | --- |

—

prostornina V40_exp v litrih ustreza količini zagotovljene vode pri temperaturi vsaj 40 °C.

(h)   Poročanje o Q
  fuel in Q
  elec

Če zunaj strogo določenega 24-urnega merilnega cikla obstaja višek ali primanjkljaj energije, se Qtestfuel in Qtestelec popravita. To pomeni, da se upošteva možna razlika v energiji pred 24-urnim merilnim ciklom in po njem. Poleg tega se pri naslednjih enačbah za Q
  fuel in Q
  elec upošteva vsak morebitni presežek ali primanjkljaj zagotovljene koristne energijske vrednosti tople vode.

Formula

Formula

Pri tem velja naslednje:

—

—

—

4.4   Postopek preskusa za pretočne grelnike vode na gorivo

Postopek preskusa za pretočne grelnike vode na gorivo za ugotavljanje dnevne porabe goriva Q
  fuel in dnevne porabe električne energije Q
  elec med 24-urnim merilnim ciklom je naslednji:

(a)   Namestitev

Izdelek se namesti v preskusno okolje v skladu z navodili proizvajalca. Namenske naprave za postavitev na tla se lahko za lažji dostop postavijo na tla, na stojalo, priloženo izdelku, ali na ploščad. Izdelki za namestitev na steno se namestijo na ploščo, ki je vsaj 150 mm oddaljena od vseh konstrukcijskih sten, pri tem pa je nad izdelkom in pod njim vsaj 250 mm praznega prostora, ob njegovih straneh pa vsaj 700 mm. Izdelki, ki so zasnovani za vgradnjo, se namestijo v skladu z navodili proizvajalca. Izdelek je, razen sončnih kolektorjev, zaščiten pred neposredno sončno svetlobo.

(b)   Stabilizacija

Izdelek se hrani pri pogojih okolja, dokler vsi njegovi deli ne dosežejo teh pogojev ± 2 K.

(c)   Količine porabljene vode

Za navedeni profil rabe se količine porabljene vode določijo v skladu s specifikacijami ustreznega 24-urnega vzorca odvzemanja vode. Ta faza se začne neposredno po izklopu termostata v fazi stabilizacije v času, ki ustreza primernemu profilu rabe pri odvzemanju vode (glej Uredbo št. 814/2013, Priloga III, točka 2 in Uredbo št. 812/2013, Priloga VII, točka 2). Od konca zadnje porabe vode do 24.00 se voda ne odvzema.

Med porabo vode se ugotovijo ustrezni tehnični parametri (moč, temperatura itd.). Pri dinamičnih parametrih celotno vzorčenje traja 60 s ali manj. Med porabo priporočeno vzorčenje traja 5 s ali manj.

(d)   Poročanje o Q
  fuel in Q
  elec

Qtestfuel in Qtestelec se v naslednjih enačbah z upoštevanjem vsakega morebitnega presežka ali primanjkljaja zagotovljene koristne energijske vrednosti tople vode popravita za Q
  fuel in Q
  elec.

Formula

Formula

Pri tem velja naslednje:

—

4.5   Postopek preskusa za grelnike vode s toplotno črpalko

(a)   Namestitev

Izdelek se namesti v preskusno okolje v skladu z navodili proizvajalca. Namenske naprave za postavitev na tla se lahko za lažji dostop postavijo na tla, na stojalo, priloženo izdelku, ali na ploščad. Izdelki za namestitev na steno se namestijo na ploščo, ki je vsaj 150 mm oddaljena od vseh konstrukcijskih sten, pri tem pa je nad izdelkom in pod njim vsaj 250 mm praznega prostora, ob njegovih straneh pa vsaj 700 mm. Izdelki, ki so zasnovani za vgradnjo, se namestijo v skladu z navodili proizvajalca.

Izdelki z navedenim profilom rabe 3XL ali 4XL se lahko preskusijo na kraju samem, če so pogoji preskusa, po možnosti s korekcijskimi faktorji, enakovredni tu navedenim.

Upoštevane so zahteve za namestitev, opisane v določbah 5.2, 5.4 in 5.5 standarda EN 16147.

(b)   Stabilizacija

Izdelek se hrani pri pogojih okolja, dokler vsi njegovi deli ne dosežejo teh pogojev ± 2 K (vsaj 24 ur za grelnike vode s toplotno črpalko in hranilnikom).

Namen je preveriti, ali izdelek po prevozu deluje pri normalni temperaturi.

(c)   Polnjenje in prostornina hranilnika (dejanska prostornina Cact)

Prostornina hranilnika je izmerjena, kot je opisano v nadaljevanju.

Stehta se prazni vodni grelnik; upošteva se masa priključkov na vhodnih in/ali izhodnih ceveh.

Nato se hranilnik vode z grelnikom v skladu z navodili proizvajalca pod tlakom hladne vode napolni s hladno vodo. Dovajanje vode se nato prekine.

Stehta se polni vodni grelnik.

Razlika med obema masama (mact) se pretvori v prostornino v litrih (Cact).

Formula

Ta prostornina se izrazi v litrih na najbližjo desetino litra. Izmerjena vrednost (Cact) ni za več kot 2 % nižja od nazivne vrednosti.

(d)   Polnjenje in ogrevanje

Izdelki s hranilniki se napolnijo s hladno vodo (10 ± 2 °C). Polnjenje je končano, ko hladna voda doseže ustrezen tlak.

Izdelku se dovede energija, tako da doseže „način ob odprtju embalaže“, ki veljajo ob odprtju embalaže, npr. za temperaturo hranilnika. Za uravnavanje se uporabi lastna oprema izdelka (termostat). Ta korak se izvede v skladu s postopkom določbe 6.3 standarda EN 16147. Naslednji korak se začne ob izklopu termostata.

(e)   Vhodna moč v stanju pripravljenosti

Vhodna moč v stanju pripravljenosti se določi z merjenjem električne vhodne moči prek celega števila ciklov vklopa in izklopa toplotne črpalke, ki jih zažene termostat v hranilniku, ko ni porabe tople vode.

Korak se izvede v skladu s postopkom določbe 6.4 standarda EN 16147, vrednost P
  stby [kW] pa se določi tako, da je enaka:

Formula

(f)   Količine porabljene vode

Za navedeni profil rabe se količine porabljene vode določijo v skladu s specifikacijami ustreznega 24-urnega vzorca odvzemanja vode. Ta faza se začne neposredno po izklopu termostata v fazi stabilizacije v času, ki ustreza primernemu profilu rabe pri odvzemanju vode (glej Uredbo št. 814/2013, Priloga III, točka 2 in Uredbo št. 812/2013, Priloga VII, točka 2). Od konca zadnje porabe vode do 24.00 se voda ne odvzema. Zahtevana koristna energijska vrednost porabljene tople vode je enaka skupni Q
  ref [v kWh].

Korak se izvede v skladu s postopkom iz določb od 6.5.2 do 6.5.3.5 standarda EN 16147. Vrednost ΔΤdesired iz standarda EN 16147 se določi z uporabo vrednosti T
  p:

ΔΤdesired = T
  p – 10

Ob koncu koraka se Q
  elec [kWh] določi tako, da je enaka:

Formula

Opredelitev WEL-TC
  je v standardu EN 16147.

Izdelkom, ki se razvrstijo kot izdelki za obdobja zunaj konice, se dovaja energija največ 8 zaporednih ur med 22:00 in 07:00 v okviru 24-urnega vzorca odvzemanja vode. Ob koncu 24-urnega vzorca odvzemanja vode se izdelkom dovaja z energija do konca koraka.

(g)   Mešana voda pri 40 °C (V40)

Korak se izvede v skladu s postopkom iz določbe 6.6 standarda EN 16147, vendar brez izklapljanja kompresorja na koncu obdobja zadnje meritve za cikle odvzemanja vode, vrednost V40 [L] pa se določi tako, da je enaka Vmax.

4.6   Postopek preskusa za električne pretočne grelnike vode

Toplotne izgube iz postopka prenosa toplote med delovanjem in izgube v stanju pripravljenosti se zanemarijo.

(a)   Nastavitve

Izbirni gumbi, ki jih lahko nastavlja uporabnik, se nastavijo, kot sledi:

| — | če ima naprava gumb za izbiro moči, se izbirni gumb nastavi na najvišjo vrednost, |
| --- | --- |

—

če ima naprava gumb za izbiro moči, se izbirni gumb nastavi na najvišjo vrednost,

| — | če ima naprava gumb za izbiro od pretoka neodvisne temperature, se izbirni gumb nastavi na najvišjo vrednost, |
| --- | --- |

—

če ima naprava gumb za izbiro od pretoka neodvisne temperature, se izbirni gumb nastavi na najvišjo vrednost,

Vsi izbirni gumbi, ki jih ne nastavlja uporabnik, so v „načinu ob odpiranju embalaže“.

Priporočeno najmanjšo hitrost pretoka f
  i
  vsake posamezne porabe i profila odvzemanja je treba uporabljati tako, kot je določeno v profilih rabe grelnikov vode. Če najmanjše hitrosti pretoka f
  i
  ni mogoče doseči, se hitrost pretoka povečuje, dokler se naprava vklaplja in dokler ni sposobna stalnega delovanja pri vrednosti T
  m
  ali nad njo. Pri posamezni porabi je treba uporabiti to povečano hitrost pretoka namesto predpisane najmanjše hitrosti pretoka f
  i
  .

(b)   Statična učinkovitost

Določijo se statične izgube naprave P
  loss pri nominalni obremenitvi P
  nom in stabilnih pogojih. Vrednost P
  loss je vsota vseh notranjih izgub moči (produkta izgub toka in napetosti med priključki in grelnimi elementi) naprave po najmanj 30 minutah delovanja v nominalnih pogojih.

Ta rezultat preskusa je v veliki meri neodvisen od temperature vhodne vode. Ta test se izvede pri razponu temperature hladne vhodne vode od 10 do 25 °C.

Pri elektronsko krmiljenih pretočnih grelnikih vode s polprevodniškimi močnostnimi stikali se napetost na polprevodniških močnostnih priključkih odšteje od izmerjenih izgub napetosti, če so polprevodniška močnostna stikala termično priklopljena na vodo. V tem primeru se toplota, ki jo razvijejo polprevodniška močnostna stikala, prenese h koristni energiji za segrevanje vode.

Statična učinkovitost se izračuna kot:

Formula

Pri tem velja naslednje:

—

—

—

(c)   Izgube ob zagonu

Ta preskus določa čas t
  starti
  , ki poteče med dovajanjem energije grelnim elementom in zagotovitvijo koristne vode pri vsaki porabi navedenega profila rabe. Preskusna metoda predvideva, da je poraba energije naprave med obdobjem zagona enaka energiji, porabljeni v statičnem načinu. P
  statici
  je statična potreba po moči v stabilnih pogojih naprave za določeno porabo i.

Za vsako posamezno porabo i se opravijo tri meritve. Rezultat je srednja vrednost teh treh meritev.

Izgube ob zagonu Q
  starti

  se izračunajo kot:

Formula

Pri tem velja naslednje:

—

—

—

(d)   Izračun zahtev po energiji

Dnevne zahteve po energiji Q
  elec so vsota izgub in koristne energije vseh posameznih porab i na dan v kWh. Dnevne zahteve po energiji se izračunajo kot:

Formula

Pri tem velja naslednje:

—

—

—

4.7   Postopek preskusa pametnih krmilnih naprava za grelnike vode

Faktor pametne krmilne naprave SCF in skladnost pametne krmilne naprave „smart“ se določita v skladu s točko 4 Priloge IV k Uredbi (EU) št. 814/2013 in točko 5 Priloge VIII k Uredbi (EU) št. 812/2013. Pogoji za preskušanje skladnosti pametne krmilne naprave (smart) grelnikov vode so navedeni v točki 3 Priloge III k Uredbi (EU) št. 814/2013 in točki 3 Priloge VII k Uredbi (EU) št. 812/2013.

Parametri za določitev SCF temeljijo na dejanskih meritvah porabe energije pri omogočeni in onemogočeni pametni krmilni napravi.

„Pametna krmilna naprava je onemogočena“
  pomeni stanje, v katerem je pametna krmilna naprava „smart“ grelnika vode aktivirana, ampak je še v obdobju učenja.

„Pametna krmilna naprava je omogočena“
  pomeni stanje, v katerem je pametna krmilna naprava „smart“ grelnika vode aktivirana in deluje tako, da za varčevanje z energijo modulira izhodno temperaturo.

(a)   Električni grelniki vode s hranilnikom

Za električne grelnike vode s hranilnikom se uporabi metodologija preskusa, ki je opisana v standardu prEN 50440:2014.

(b)   Grelniki vode s toplotno črpalko

Za grelnike vode s toplotno črpalko se SCF določi z uporabo metodologija preskusa, ki je predlagana v TC59X/WG4, pri čemer ta postopek sledi zahtevam iz prEN 50440:2014 (odstavek 9.2) in se uporabi skupaj z EN 16147:2011.

Zlasti velja:

| — | vrednost bo določena z uporabo postopka v EN 16147, odstavki od §6.5.2 do §6.5.3.4, dolžina preskusnega cikla (tTTC) pa je enaka 24h. Vrednost je:



  in Q
  EL-TC
  sta opredeljena v EN 16147. |
| --- | --- |

—

vrednost Formula bo določena z uporabo postopka v EN 16147, odstavki od §6.5.2 do §6.5.3.4, dolžina preskusnega cikla (tTTC) pa je enaka 24h. Vrednost Formula je:

Formula

in Q
  EL-TC
  sta opredeljena v EN 16147.

| — | vrednost bo določena kot enaka QTC [kWh], opisana v §6.5.2 EN 16147. |
| --- | --- |

—

vrednost Formula bo določena kot enaka QTC [kWh], opisana v §6.5.2 EN 16147.

| — | vrednost bo določena z uporabo postopka v EN 16147, odstavki od §6.5.2 do §6.5.3.4, dolžina preskusnega cikla (tTTC) pa je enaka 24h. Vrednost je:



  W
  EL-HP-TC
  in Q
  EL-TC
  sta opredeljena v EN 16147. |
| --- | --- |

—

vrednost Formula bo določena z uporabo postopka v EN 16147, odstavki od §6.5.2 do §6.5.3.4, dolžina preskusnega cikla (tTTC) pa je enaka 24h. Vrednost Formula je:

Formula

W
  EL-HP-TC
  in Q
  EL-TC
  sta opredeljena v EN 16147.

| — | vrednost bo določena kot enaka QTC [kWh], opisana v §6.5.2 EN 16147. |
| --- | --- |

—

vrednost Formula bo določena kot enaka QTC [kWh], opisana v §6.5.2 EN 16147.

4.8   Sončni grelniki vode in sistemi, ki uporabljajo izključno sončno energijo, ter metode preskušanja in izračunavanja

Za oceno letnega prispevka nesončne toplote Q
  nonsol, izraženega v kWh primarne energije in/ali v kWh bruto kalorične vrednosti (GCV), se uporabljata naslednji metodi:

| — | metoda SOLCAL (3), |
| --- | --- |

—

metoda SOLCAL (3),

| — | metoda SOLICS (4). |
| --- | --- |

—

metoda SOLICS (4).

Pri metodi SOLCAL morajo biti parametri učinkovitosti sončnega kolektorja ocenjeni ločeno, skupna učinkovitost sistema pa mora biti določena na podlagi prispevka nesončne toplote k sončnemu sistemu in specifične učinkovitosti samostojnega grelnika.

(a)   Preskušanje sončnega kolektorja

Za sončne kolektorje se uporabljajo preskusi vsaj 4 × 4, s 4 različnimi vhodnimi temperaturami kolektorjev tin, ki so enakomerno razporejene po delovnem razponu, izmerjeni pa so 4 preskusni vzorci na vhodno temperaturo kolektorja, s čimer se pridobijo preskusne vrednosti za temperaturo izhodne vode te, temperaturo okolice ta, sončno sevanje G in izmerjeno učinkovitost kolektorja na preskusni točki η
  col. Po možnosti se ena vhodna temperatura izbere s tm = ta ± 3 K, da se pridobi natančna ocena učinkovitosti pri ničelni obremenitvi η
  0. S fiksnim kolektorjem (brez samodejnega sledenja) in če to dopuščajo preskusni pogoji, se pred sončnim opoldnevom pridobita dva preskusna vzorca, dva pa po njem. Izbrana mora biti najvišja temperatura tekočega prevodnika toplote, tako da izraža najvišjo vrednost delovnega razpona kolektorjev, njen rezultat pa je temperaturna razlika med vhodnim in izhodnim kolektorjem ΔΤ > 1,0 K.

Za učinkovitost kolektorja η
  col pri pretočnih grelnikih vode se s statističnim prileganjem rezultatov za preskusne točke z metodo najmanjših kvadratov pridobi krivulja stalne učinkovitosti, kot je podano v naslednji enačbi:

η
  col = η
  0 – a
  1 × T*
  m – a
  2 × G (T*
  m)2

Pri tem velja naslednje:

—

T*
  m = (tm – ta)/G

Pri tem velja naslednje:

—

—

tm = tin + 0,5 × ΔΤ

pri čemer je:

—

—

Vsi preskusi se izvedejo v skladu s standardi EN 12975-2, EN 12977-2 in EN 12977-3. Za doseganje zgornjih parametrov je dovoljena pretvorba t. i. parametrov kvazidinamičnega modela v referenčni primer s stabilnimi pogoji. Korekcija vpadnega kota IAM (Incidence Angle Modifier) je določena v skladu s standardom EN 12975-2 s preskusom pri 50-stopinjskem vpadnem kotu na kolektor.

(b)   Metoda SOLCAL

Za metodo SOLCAL so potrebni

| — | parametri sončnega kolektorja A
  sol, η
  0, a1, a2 in IAM, |
| --- | --- |

—

parametri sončnega kolektorja A
  sol, η
  0, a1, a2 in IAM,

| — | nominalna prostornina hranilnika (Vnom) v litrih, prostornina hranilnika nesončne toplote (Vbu) v litrih in specifične lastne izgube (psbsol) v W/K (K izraža razliko med temperaturo hranilnika in okolice), |
| --- | --- |

—

nominalna prostornina hranilnika (Vnom) v litrih, prostornina hranilnika nesončne toplote (Vbu) v litrih in specifične lastne izgube (psbsol) v W/K (K izraža razliko med temperaturo hranilnika in okolice),

| — | dodatna poraba električne energije pri stabilnih delovnih pogojih Q
  aux, |
| --- | --- |

—

dodatna poraba električne energije pri stabilnih delovnih pogojih Q
  aux,

| — | poraba energije v stanju pripravljenosti solstandby, |
| --- | --- |

—

poraba energije v stanju pripravljenosti solstandby,

| — | poraba električne energije za črpalko solpump v skladu s standardom EN 16297-1:2012. |
| --- | --- |

—

poraba električne energije za črpalko solpump v skladu s standardom EN 16297-1:2012.

Izračun za specifično izolacijo cevnih zank kolektorja predvideva privzete vrednosti (= 6 + 0,3 W/Km2) in toplotne kapacitete izmenjevalnika toplote (100×W/Km2). Enota m2 pomeni svetlo površino kolektorja. Poleg tega se predvideva, da so obdobja shranjevanja sončne toplote krajša od enega meseca.

Za ugotavljanje skupne energijske učinkovitosti sistema, ki uporablja izključno sončno energijo, in običajnega grelnika vode ali sončnega grelnika vode metoda SOLCAL določa letni prispevek nesončne toplote Q
  nonsol v kWh, pri čemer je

Q
  nonsol
  = SUM (Qnonsoltm) v kWh/leto

Pri tem velja naslednje:

—

Qnonsoltm = Lwhtm – LsolWtm + psbSol × Vbu/Vnom × (60 – Ta) × 0,732

Mesečne potrebe po ogrevanju za sončni toplotni sistem so določene kot:

Lwhtm = 30,5 × 0,6 × (Q
  ref + 1,09)

Pri tem velja naslednje:

| — | 0,6 je faktor za izračun povprečne potrebe po ogrevanju iz profila rabe, |
| --- | --- |

—

0,6 je faktor za izračun povprečne potrebe po ogrevanju iz profila rabe,

| — | 1,09 so povprečne izgube pri distribuciji. |
| --- | --- |

—

1,09 so povprečne izgube pri distribuciji.

Izračunata se:

LsolW1tm = Lwhtm ×(1,029 × Ytm – 0,065 × Xtm – 0,245 × Ytm
  2 + 0,0018 × Xtm
  2 + 0,0215 × Ytm
  3)

LsolWtm = LsolW1tm – Qbuftm

Najmanjša vrednost LsolWtm je 0, največja pa Lwhtm.

Pri tem velja naslednje:

—

Formula

Pri tem velja naslednje:

| — | 0,732 je faktor, ki upošteva povprečje ur v mesecu (24 × 30,5), |
| --- | --- |

—

0,732 je faktor, ki upošteva povprečje ur v mesecu (24 × 30,5),

| — | Psbsol so specifične lastne izgube hranilnika sončne toplote v W/K, kot se določijo v skladu s točko 4.8(a), |
| --- | --- |

—

Psbsol so specifične lastne izgube hranilnika sončne toplote v W/K, kot se določijo v skladu s točko 4.8(a),

| — | Ta je mesečna povprečna temperatura zraka, ki obkroža hranilnik toplote, v °C, pri čemer je |
| --- | --- |

—

Ta je mesečna povprečna temperatura zraka, ki obkroža hranilnik toplote, v °C, pri čemer je

| — | Ta = 20, če je hranilnik toplote znotraj lupine stavbe, |
| --- | --- |

—

Ta = 20, če je hranilnik toplote znotraj lupine stavbe,

| — | Ta = Touttm, če je hranilnik toplote zunaj lupine stavbe, |
| --- | --- |

—

Ta = Touttm, če je hranilnik toplote zunaj lupine stavbe,

| — | Touttm je povprečna dnevna temperatura v °C za povprečne, hladnejše in toplejše podnebje. |
| --- | --- |

—

Touttm je povprečna dnevna temperatura v °C za povprečne, hladnejše in toplejše podnebje.

Xtm in Ytm sta agregirana koeficienta:

Xtm = A
  sol × (Ac + UL) × etaloop × (Trefw – Touttm) × ccap × 0,732/Lwhtm

Najmanjša vrednost Хtm je 0, največja pa 18.

Pri tem velja naslednje:

| — | Ac = a
  1 + а
  2 × 40, |
| --- | --- |

—

Ac = a
  1 + а
  2 × 40,

| — | UL = (6 + 0,3 × A
  sol)/A
  sol so izgube zanke v W/(m2K), |
| --- | --- |

—

UL = (6 + 0,3 × A
  sol)/A
  sol so izgube zanke v W/(m2K),

| — | etaloop je učinkovitost zanke z etaloop = 1 – (η
  0 × a
  1)/100, |
| --- | --- |

—

etaloop je učinkovitost zanke z etaloop = 1 – (η
  0 × a
  1)/100,

| — | Trefw = 11,6 + 1,18 × 40 + 3,86 × Tcold – 1,32 × Touttm, |
| --- | --- |

—

Trefw = 11,6 + 1,18 × 40 + 3,86 × Tcold – 1,32 × Touttm,

| — | Tcold je temperatura hladne vode, privzeta vrednost je 10 °C, |
| --- | --- |

—

Tcold je temperatura hladne vode, privzeta vrednost je 10 °C,

| — | Touttm je povprečna dnevna temperatura v °C za povprečno, hladnejše in toplejše podnebje, |
| --- | --- |

—

Touttm je povprečna dnevna temperatura v °C za povprečno, hladnejše in toplejše podnebje,

| — | ccap je koeficient hranilnika s ccap = (75 × A
  sol/Vsol)0,25, |
| --- | --- |

—

ccap je koeficient hranilnika s ccap = (75 × A
  sol/Vsol)0,25,

| — | Vsol je prostornina hranilnika sončne toplote, kot je opredeljena v EN 15316-4-3. |
| --- | --- |

—

Vsol je prostornina hranilnika sončne toplote, kot je opredeljena v EN 15316-4-3.

Ytm = A
  sol × IAM × η
  0 × etaloop × QsolMtm × 0,732/Lwhtm

Najmanjša vrednost Υtm je 0, največja pa 3.

Pri tem velja naslednje:

—

Dodatna poraba električne energije Q
  aux se izračuna, kot sledi:

Q
  aux = (solpump × solhrs + solstandby × 24 × 365)/1000

Pri tem velja naslednje:

| — | solhrs je število aktivnih sončnih ur v urah, pri čemer je |
| --- | --- |

—

solhrs je število aktivnih sončnih ur v urah, pri čemer je

| — | solhrs = 2 000 za sončne grelnike vode. |
| --- | --- |

—

solhrs = 2 000 za sončne grelnike vode.

(c)   Metoda SOLICS

Metoda SOLICS temelji na preskusni metodi, opisani v standardu ISO 9459-5:2007. Postopek za določanje izhodne moči sončnega sistema je naveden, kot sledi:

| — | pogoji in opredelitve v skladu s poglavjem 3 standarda ISO 9459-5:2007, |
| --- | --- |

—

pogoji in opredelitve v skladu s poglavjem 3 standarda ISO 9459-5:2007,

| — | simboli, enote in nomenklatura v skladu s poglavjem 4 standarda ISO 9459-5:2007, |
| --- | --- |

—

simboli, enote in nomenklatura v skladu s poglavjem 4 standarda ISO 9459-5:2007,

| — | sistem se namesti v skladu z odstavkom 5.1 standarda ISO 9459-5:2007, |
| --- | --- |

—

sistem se namesti v skladu z odstavkom 5.1 standarda ISO 9459-5:2007,

| — | objekt za preskuse, instrumenti in mesta senzorjev so v skladu s poglavjem 5 standarda ISO 9459-5:2007, |
| --- | --- |

—

objekt za preskuse, instrumenti in mesta senzorjev so v skladu s poglavjem 5 standarda ISO 9459-5:2007,

| — | preskusi se izvajajo v skladu s poglavjem 6 standarda ISO 9459-5:2007, |
| --- | --- |

—

preskusi se izvajajo v skladu s poglavjem 6 standarda ISO 9459-5:2007,

| — | na podlagi rezultatov preskusa se opredelijo parametri sistema v skladu s poglavjem 7 standarda ISO 9459-5:2007. Uporabita se dinamični algoritem za prileganje in simulacijski model, kot sta opisana v Prilogi A standarda ISO 9459-5:2007, |
| --- | --- |

—

na podlagi rezultatov preskusa se opredelijo parametri sistema v skladu s poglavjem 7 standarda ISO 9459-5:2007. Uporabita se dinamični algoritem za prileganje in simulacijski model, kot sta opisana v Prilogi A standarda ISO 9459-5:2007,

| — | letna zmogljivost se izračuna s simulacijskim modelom, kot je opisan v Prilogi A standarda ISO 9459-5:2007, opredeljenimi parametri in naslednjimi nastavitvami: |
| --- | --- |

—

letna zmogljivost se izračuna s simulacijskim modelom, kot je opisan v Prilogi A standarda ISO 9459-5:2007, opredeljenimi parametri in naslednjimi nastavitvami:

| — | povprečna dnevna temperatura v °C za povprečno, hladnejše in toplejše podnebje ter povprečno globalno sončno sevanje v W/m
  2 za povprečno, hladnejše in toplejše podnebje, |
| --- | --- |

—

povprečna dnevna temperatura v °C za povprečno, hladnejše in toplejše podnebje ter povprečno globalno sončno sevanje v W/m
  2 za povprečno, hladnejše in toplejše podnebje,

| — | vrednosti globalnega sončnega sevanja v skladu z ustreznim referenčnim letom preskusa CEC, |
| --- | --- |

—

vrednosti globalnega sončnega sevanja v skladu z ustreznim referenčnim letom preskusa CEC,

| — | temperatura vode iz glavnega vodovoda: 10 °C, |
| --- | --- |

—

temperatura vode iz glavnega vodovoda: 10 °C,

| — | temperatura okolice hranilnika (znotraj: 20 °C, zunaj: temperatura okolice), |
| --- | --- |

—

temperatura okolice hranilnika (znotraj: 20 °C, zunaj: temperatura okolice),

| — | poraba pomožne električne energije: glede na navedbo, |
| --- | --- |

—

poraba pomožne električne energije: glede na navedbo,

| — | nastavljiva temperatura dodatnega grelnika: glede na navedbo in z najmanjšo vrednostjo 60 °C, |
| --- | --- |

—

nastavljiva temperatura dodatnega grelnika: glede na navedbo in z najmanjšo vrednostjo 60 °C,

| — | časovno krmiljenje dodatnega grelnika: glede na navedbo. |
| --- | --- |

—

časovno krmiljenje dodatnega grelnika: glede na navedbo.

Letne potrebe po ogrevanju: 0,6 × 366 × (Q
  ref + 1,09)

pri čemer velja naslednje:

| — | 0,6 je faktor za izračun povprečne potrebe po ogrevanju iz profila rabe, |
| --- | --- |

—

0,6 je faktor za izračun povprečne potrebe po ogrevanju iz profila rabe,

| — | 1,09 so povprečne izgube pri distribuciji. |
| --- | --- |

—

1,09 so povprečne izgube pri distribuciji.

Poraba pomožne električne energije Q
  aux se izračuna, kot sledi:

Q
  aux = (solpump × solhrs + solstandby × 24 × 365)/1000

Pri tem velja naslednje:

| — | solhrs je število aktivnih sončnih ur v urah, pri čemer je |
| --- | --- |

—

solhrs je število aktivnih sončnih ur v urah, pri čemer je

| — | solhrs = 2 000 za sončne grelnike vode. |
| --- | --- |

—

solhrs = 2 000 za sončne grelnike vode.

Za ugotavljanje delovanja skupne energijske učinkovitosti sistema, ki uporablja izključno sončno energijo, in običajnega grelnika vode ali sončnega grelnika vode metoda SOLICS določa letni prispevek nesončne toplote Q
  nonsol, izražen v kWh primarne energije in/ali v kWh bruto kalorične vrednosti GCV, kot sledi:

| — | za sisteme, ki uporabljajo samo sončno energijo: |
| --- | --- |

—

za sisteme, ki uporabljajo samo sončno energijo:

Q
  nonsol
  =0,6 × 366 × (Q
  ref
  +1,09) – QL

Pri tem velja naslednje:

| — | QL je toplota, ki jo zagotavlja sončni ogrevalni sistem, v kWh/leto, |
| --- | --- |

—

QL je toplota, ki jo zagotavlja sončni ogrevalni sistem, v kWh/leto,

| — | za sončni grelnik vode: |
| --- | --- |

—

za sončni grelnik vode:

Q
  nonsol
  = Qaux,net

pri čemer je:

—

4.9   Postopki preskusov hranilnika

(a)   Lastne izgube

Lastne izgube S hranilnikov se lahko ocenijo s katero koli metodo iz točke 3, vključno z lastnimi izgubami hranilnika sončne toplote psbsol. Če so rezultati meritev iz ustreznih standardov izraženi v kWh/24 ur, bo rezultat za doseganje vrednosti za S v W pomnožen s (1 000/24). Za specifične lastne izgube – na stopinjo razlike v temperaturi hranilnika in okolice – hranilnikov sončne toplote psbsol se lahko toplotne izgube v W/K določijo neposredno s standardom EN 12977-3 ali posredno z deljenjem toplotnih izgub v W s 45 (Tstore = 65 °C, Tambient = 20 °C), s čimer se doseže vrednost v W/K. Če se rezultati EN 12977-3, izraženi v W/K, uporabljajo za oceno S, se pomnožijo s 45.

(b)   Prostornina hranilnika

Prostornina hranilnika v električnem grelniku vode s hranilnikom se izmeri, kot je navedeno v odstavku 4.5.c.

4.10   Postopek preskusa moči sončne črpalke

Moč sončne črpalke je določena glede na porabo električne energije v nominalnih delovnih pogojih. Učinki zagona, ki trajajo manj kot 5 minut, se zanemarijo. Pri sončnih črpalkah s stalnim krmiljenjem ali s krmiljenjem v vsaj treh korakih se upošteva 50 % nazivne električne moči sončne črpalke.

---

(1)  Te prehodne metode naj bi na koncu nadomestili harmonizirani standardi. Ko bodo harmonizirani standardi na voljo, bodo sklici nanje v skladu s členoma 9 in 10 Direktive 2009/125/ES objavljeni v Uradnem listu Evropske unije.

(2)  Privzeta vrednost, če vrednost ni določena s kalorimetrijo. V kolikor pa sta prostorninska masa in vsebnost žvepla znani (npr. s pomočjo osnovne analize), se lahko spodnja kurilna vrednost (Hi) določi tako:

Hi = 52,92 – (11,93 × ρ15) – (0,3 – S) v MJ/kg

(3)  Metoda na podlagi EN 15316-4-3, B.

(4)  Metoda na podlagi ISO 9459-5.

---

Računsko sodišče

| 3.7.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 207/41 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 207/41

---

Posebno poročilo št. 5/2014 „Oblikovanje evropskega bančnega nadzora – Evropski bančni organ in njegovo spreminjajoče se okolje“

(2014/C 207/04)

Evropsko računsko sodišče vas obvešča, da je bilo pravkar objavljeno Posebno poročilo št. 5/2014 „Oblikovanje evropskega bančnega nadzora – Evropski bančni organ in njegovo spreminjajoče se okolje“.

Poročilo lahko preberete na spletni strani Evropskega računskega sodišča ali si ga z nje prenesete: http://eca.europa.eu.

Poročilo v tiskani različici lahko dobite brezplačno, če zanj zaprosite Računsko sodišče:

| Evropsko računsko sodišče |
| --- |
| Publikacije (PUB) |
| 12, rue Alcide De Gasperi |
| 1615 Luxembourg |
| LUKSEMBURG |
| Tel. +352 4398-1 |
| E-naslov: eca-info@eca.europa.eu |

Evropsko računsko sodišče

Publikacije (PUB)

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUKSEMBURG

Tel. +352 4398-1

E-naslov: eca-info@eca.europa.eu

ali izpolnite elektronsko naročilnico na spletni strani EU-Bookshop.

---

INFORMACIJE V ZVEZI Z EVROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM

Nadzorni organ Efte

| 3.7.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 207/42 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 207/42

---

Državna pomoč – Odločitev o nevložitvi ugovora

(2014/C 207/05)

Nadzorni organ Efte ne nasprotuje naslednjemu ukrepu državne pomoči:

| Datum sprejetja odločitve | : | 12. marec 2014 |
| --- | --- | --- |
| Številka zadeve | : | 74081 |
| Številka odločitve | : | 111/14/COL |
| Država Efte | : | Islandija |
| Regija | : | občina Norðurþing na severovzhodu Islandije |
| Naziv | : | postavitev obrata podjetja PCC Sillicon Metal v mestu Bakki |
| Pravna podlaga | : | zakon št. 52/2013, s katerim se ministrstvu za industrijo in inovacije v imenu ministrstva za finance dovoli, da sklene pogodbo o naložbah v podjetje PCC zaradi postavitve obrata za silicijevo kovino |
| Cilj | : | regionalni razvoj |
| Oblika pomoči | : | neposredna gotovinska nepovratna sredstva za pripravo lokacije
  zakup zemljišča po nespremenjeni ceni za 10 let
  izvzetje plačila davkov in dajatev ter njihovo zmanjšanje |
| Proračun | : | nominalno 23,3 milijona EUR |
| Trajanje | : | od 1. januarja 2014 do 27. septembra 2027 |
| Gospodarski sektor | : | silicijeva kovina |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | : | Ministry of Industry and Innovation |
| Skúlagötu 4 |
| 101 Reykjavík |
| ICELAND |

Datum sprejetja odločitve

:

12. marec 2014

Številka zadeve

:

74081

Številka odločitve

:

111/14/COL

Država Efte

:

Islandija

Regija

:

občina Norðurþing na severovzhodu Islandije

Naziv

:

postavitev obrata podjetja PCC Sillicon Metal v mestu Bakki

Pravna podlaga

:

zakon št. 52/2013, s katerim se ministrstvu za industrijo in inovacije v imenu ministrstva za finance dovoli, da sklene pogodbo o naložbah v podjetje PCC zaradi postavitve obrata za silicijevo kovino

Cilj

:

regionalni razvoj

Oblika pomoči

:

neposredna gotovinska nepovratna sredstva za pripravo lokacije

zakup zemljišča po nespremenjeni ceni za 10 let

izvzetje plačila davkov in dajatev ter njihovo zmanjšanje

Proračun

:

nominalno 23,3 milijona EUR

Trajanje

:

od 1. januarja 2014 do 27. septembra 2027

Gospodarski sektor

:

silicijeva kovina

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

:

Ministry of Industry and Innovation

Skúlagötu 4

101 Reykjavík

ICELAND

in

| Norðurþing Municipality |
| --- |
| Ketilsbraut 7-9 |
| 640 Húsavík |
| ICELAND |

Norðurþing Municipality

Ketilsbraut 7-9

640 Húsavík

ICELAND

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani Nadzornega organa Efte:

http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/

---

| 3.7.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 207/43 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 207/43

---

Državna pomoč – Odločitev o nevložitvi ugovora

(2014/C 207/06)

Nadzorni organ Efte ne nasprotuje naslednjemu ukrepu državne pomoči:

| Datum sprejetja odločitve | : | 12. marca 2014 |
| --- | --- | --- |
| Številka zadeve | : | 75005 |
| Številka odločitve | : | 114/14/COL |
| Država Efte | : | Norveška |
| Ime upravičenca | : | BE Varme AS |
| Vrsta ukrepa | : | individualna pomoč v okviru sheme energetskega sklada, ki jo je treba podrobno oceniti na podlagi člena 61(3)(c) Sporazuma EGP. |
| Shema | : | Shemo energetskega sklada je Nadzorni organ Efte odobril z odločitvijo št. 248/11/COL. |
| Cilj | : | varstvo okolja |
| Oblika pomoči | : | nepovratna sredstva |
| Znesek pomoči | : | 88,53 mio. NOK |
| Gospodarski sektorji | : | daljinsko ogrevanje |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | : | Enova SF |
| Professor Brochsgt. 2 |
| N-7030 Trondheim |
| NORWAY |

Datum sprejetja odločitve

:

12. marca 2014

Številka zadeve

:

75005

Številka odločitve

:

114/14/COL

Država Efte

:

Norveška

Ime upravičenca

:

BE Varme AS

Vrsta ukrepa

:

individualna pomoč v okviru sheme energetskega sklada, ki jo je treba podrobno oceniti na podlagi člena 61(3)(c) Sporazuma EGP.

Shema

:

Shemo energetskega sklada je Nadzorni organ Efte odobril z odločitvijo št. 248/11/COL.

Cilj

:

varstvo okolja

Oblika pomoči

:

nepovratna sredstva

Znesek pomoči

:

88,53 mio. NOK

Gospodarski sektorji

:

daljinsko ogrevanje

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

:

Enova SF

Professor Brochsgt. 2

N-7030 Trondheim

NORWAY

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani Nadzornega organa Efte:

http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/

---

| 3.7.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 207/44 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 207/44

---

Državna pomoč – Odločitev o nevložitvi ugovora

(2014/C 207/07)

Nadzorni organ Efte ne nasprotuje naslednjemu ukrepu državne pomoči:

| Datum sprejetja odločitve | : | 12. marca 2014 |
| --- | --- | --- |
| Številka zadeve | : | 74036 |
| Številka odločitve | : | 112/14/COL |
| Država Efte | : | Norveška |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | : | Shema nepovratnih sredstev za medije s poročili in aktualno informativnimi programi |
| Pravna podlaga | : | člen 61(3)(c) Sporazuma EGP |
| Vrsta ukrepa | : | pomoč medijem s poročili in aktualno informativnimi programi |
| Cilj | : | spodbujanje pluralnosti in raznolikosti medijev |
| Oblika pomoči | : | nepovratna sredstva |
| Proračun | : | pribl. 290 milijonov NOK letno |
| Trajanje | : | do leta 2020 |
| Gospodarski sektorji | : | mediji s poročili in aktualno informativnimi programi |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | : | Norwegian Media Authority |
| Nygata 4 |
| N-1607 Fredrikstad |
| NORWAY |

Datum sprejetja odločitve

:

12. marca 2014

Številka zadeve

:

74036

Številka odločitve

:

112/14/COL

Država Efte

:

Norveška

Naziv (in/ali ime upravičenca)

:

Shema nepovratnih sredstev za medije s poročili in aktualno informativnimi programi

Pravna podlaga

:

člen 61(3)(c) Sporazuma EGP

Vrsta ukrepa

:

pomoč medijem s poročili in aktualno informativnimi programi

Cilj

:

spodbujanje pluralnosti in raznolikosti medijev

Oblika pomoči

:

nepovratna sredstva

Proračun

:

pribl. 290 milijonov NOK letno

Trajanje

:

do leta 2020

Gospodarski sektorji

:

mediji s poročili in aktualno informativnimi programi

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

:

Norwegian Media Authority

Nygata 4

N-1607 Fredrikstad

NORWAY

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani Nadzornega organa Efte:

http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/

---

V Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropski urad za izbor osebja (EPSO)

| 3.7.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 207/45 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 207/45

---

RAZPIS JAVNIH NATEČAJEV

(2014/C 207/08)

Evropski urad za izbor osebja (EPSO) organizira naslednje javne natečaje:

EPSO/AD/284/14 – PREVAJALCI ZA NEMŠKI JEZIK (DE)

EPSO/AD/285/14 – PREVAJALCI ZA GRŠKI JEZIK (EL)

EPSO/AD/286/14 – PREVAJALCI ZA ŠPANSKI JEZIK (ES)

EPSO/AD/287/14 – PREVAJALCI ZA ŠVEDSKI JEZIK (SV)

Razpis natečajev je objavljen v Uradnem listu C 207 A z dne 3. julija 2014 v 24 jezikovnih različicah.

Dodatne informacije so na voljo na spletišču urada EPSO http://blogs.ec.europa.eu/eu-careers.info/.

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 3.7.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 207/46 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 207/46

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.7230 – Bekaert/Pirelli Steel Tyre Cord Business)

(Besedilo velja za EGP)

(2014/C 207/09)

| 1. | Evropska komisija je 24. junija 2014 v skladu s členom 4 in po predložitvi v skladu s členom 4(5) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1) prejela priglasitev predlagane koncentracije, s katero podjetje NV Bekaert SA („Bekaert“, Belgija) z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah izključni nadzor nad dejavnostjo jeklenih žičnatih ogrodij podjetja Pirelli Tyre SpA („dejavnost jeklenih žičnatih ogrodij podjetja Pirelli“, Italija). |
| --- | --- |

1.

Evropska komisija je 24. junija 2014 v skladu s členom 4 in po predložitvi v skladu s členom 4(5) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1) prejela priglasitev predlagane koncentracije, s katero podjetje NV Bekaert SA („Bekaert“, Belgija) z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah izključni nadzor nad dejavnostjo jeklenih žičnatih ogrodij podjetja Pirelli Tyre SpA („dejavnost jeklenih žičnatih ogrodij podjetja Pirelli“, Italija).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:
  —   za Bekaert: proizvodnja in trženje širokega izbora proizvodov s področij vlečene jeklene žice, naprednega preoblikovanja kovin ter sodobnih materialov in premazov,
  —   za dejavnost jeklenih žičnatih ogrodij podjetja Pirelli: dobava pnevmatik z jeklenim žičnatim ogrodjem. |
| --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—   za Bekaert: proizvodnja in trženje širokega izbora proizvodov s področij vlečene jeklene žice, naprednega preoblikovanja kovin ter sodobnih materialov in premazov,

—   za dejavnost jeklenih žičnatih ogrodij podjetja Pirelli: dobava pnevmatik z jeklenim žičnatim ogrodjem.

| 3. | Po predhodnem pregledu Evropska komisija ugotavlja, da bi priglašena koncentracija lahko spadala na področje uporabe Uredbe o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Evropska komisija ugotavlja, da bi priglašena koncentracija lahko spadala na področje uporabe Uredbe o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Evropska komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Evropska komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke M.7230 – Bekaert/Pirelli Steel Tyre Cord Business lahko Evropski komisiji pošljete po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Evropska komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Evropska komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke M.7230 – Bekaert/Pirelli Steel Tyre Cord Business lahko Evropski komisiji pošljete po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba o združitvah).

---

| 3.7.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 207/47 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 207/47

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.7132 – INEOS/Doeflex)

(Besedilo velja za EGP)

(2014/C 207/10)

| 1. | Evropska komisija je 24. junija 2014 v skladu s členom 4 in po predložitvi v skladu s členom 4(5) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1) prejela priglasitev predlagane koncentracije, s katero podjetje INEOS AG („INEOS“, Švica) z nakupom delnic v novoustanovljeni holdinški družbi („Newco“) pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad dejavnostmi in sredstvi podjetja Doeflex Compounding Limited („Doeflex“, Združeno kraljestvo). |
| --- | --- |

1.

Evropska komisija je 24. junija 2014 v skladu s členom 4 in po predložitvi v skladu s členom 4(5) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1) prejela priglasitev predlagane koncentracije, s katero podjetje INEOS AG („INEOS“, Švica) z nakupom delnic v novoustanovljeni holdinški družbi („Newco“) pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad dejavnostmi in sredstvi podjetja Doeflex Compounding Limited („Doeflex“, Združeno kraljestvo).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:
  —   za INEOS: proizvodnja petrokemičnih proizvodov, posebnih kemikalij in naftnih derivatov, proizvodnja in prodaja S-PVC, E-PVC, mehčal in spojin S-PVC po celem svetu,
  —   za Doeflex: proizvodnja suhih zmesi in želiranih spojin S-PVC v edinem proizvodnem obratu v Združenem kraljestvu. |
| --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—   za INEOS: proizvodnja petrokemičnih proizvodov, posebnih kemikalij in naftnih derivatov, proizvodnja in prodaja S-PVC, E-PVC, mehčal in spojin S-PVC po celem svetu,

—   za Doeflex: proizvodnja suhih zmesi in želiranih spojin S-PVC v edinem proizvodnem obratu v Združenem kraljestvu.

| 3. | Po predhodnem pregledu Evropska komisija ugotavlja, da bi priglašena koncentracija lahko spadala na področje uporabe Uredbe o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Evropska komisija ugotavlja, da bi priglašena koncentracija lahko spadala na področje uporabe Uredbe o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Evropska komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Evropska komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke M.7132 – INEOS/Doeflex lahko Evropski komisiji pošljete po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Evropska komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Evropska komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke M.7132 – INEOS/Doeflex lahko Evropski komisiji pošljete po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba o združitvah).

---