# Az Európai Unió L 214/2011

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2011.214.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 214 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 54. évfolyam2011. augusztus 19. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2011.214.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 214

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

54. évfolyam2011. augusztus 19.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 831/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. augusztus 16.) a Kínai Népköztársaságból származó bárium-karbonát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről | 1 |
| | | A Bizottság 832/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. augusztus 18.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 11 |
| | | A Bizottság 833/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. augusztus 18.) a cukorágazat egyes termékeire a 2010/11-es gazdasági évben alkalmazandó, a 867/2010/EU rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról | 13 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2011/510/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2011. augusztus 4.) a Németország által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikke (4) bekezdése szerint bejelentetett, a játékokban található ólom, bárium, arzén, antimon, higany, valamint a nitrózaminók és nitrozálható anyagok tekintetében meghatározott határértékekre vonatkozó, a 114. cikk (6) bekezdésében említett nemzeti rendelkezések érvényességének meghosszabbításáról
  (az értesítés a C(2011) 5355. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 15 |
| | | 2011/511/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2011. augusztus 17.) a bizalmas adatokhoz való tudományos célú hozzáférésre feljogosított kutatókat foglalkoztató szervezetek jegyzékének megállapításáról szóló 2004/452/EK határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2011) 5777. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 19 |
| | | 2011/512/EU |
| | * | A Bizottság végrehajtási határozata (2011. augusztus 18.) a 2004/211/EK határozat I. mellékletének az élő lófélék és ezek spermájának, petesejtjének és embriójának Európai Unióba történő behozatala tekintetében engedélyezett harmadik országok és országrészek jegyzékében a Bahreinra és Libanonra vonatkozó bejegyzések tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2011) 5863. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 22 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács 831/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. augusztus 16.) a Kínai Népköztársaságból származó bárium-karbonát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

1

A Bizottság 832/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. augusztus 18.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

11

A Bizottság 833/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. augusztus 18.) a cukorágazat egyes termékeire a 2010/11-es gazdasági évben alkalmazandó, a 867/2010/EU rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

13

HATÁROZATOK

2011/510/EU

*

A Bizottság határozata (2011. augusztus 4.) a Németország által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikke (4) bekezdése szerint bejelentetett, a játékokban található ólom, bárium, arzén, antimon, higany, valamint a nitrózaminók és nitrozálható anyagok tekintetében meghatározott határértékekre vonatkozó, a 114. cikk (6) bekezdésében említett nemzeti rendelkezések érvényességének meghosszabbításáról
  (az értesítés a C(2011) 5355. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2011) 5355. számú dokumentummal történt)

1

15

2011/511/EU

*

A Bizottság határozata (2011. augusztus 17.) a bizalmas adatokhoz való tudományos célú hozzáférésre feljogosított kutatókat foglalkoztató szervezetek jegyzékének megállapításáról szóló 2004/452/EK határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2011) 5777. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2011) 5777. számú dokumentummal történt)

1

19

2011/512/EU

*

A Bizottság végrehajtási határozata (2011. augusztus 18.) a 2004/211/EK határozat I. mellékletének az élő lófélék és ezek spermájának, petesejtjének és embriójának Európai Unióba történő behozatala tekintetében engedélyezett harmadik országok és országrészek jegyzékében a Bahreinra és Libanonra vonatkozó bejegyzések tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2011) 5863. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2011) 5863. számú dokumentummal történt)

1

22

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 19.8.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 214/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 214/1

---

A TANÁCS 831/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2011. augusztus 16.)

a Kínai Népköztársaságból származó bárium-karbonát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) („alaprendelet”) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére, valamint 11. cikkének (2), (5) és (6) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság („Bizottság”) által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,

mivel:

A.   AZ ELJÁRÁS

1.   Hatályos intézkedések

| (1) | Az 1175/2005/EK rendelettel (2) a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból („Kína”) származó bárium-karbonát behozatalára. A végleges specifikus vám mértéke 6,3–56,4 EUR/tonna között mozog. |
| --- | --- |

(1)

Az 1175/2005/EK rendelettel (2) a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból („Kína”) származó bárium-karbonát behozatalára. A végleges specifikus vám mértéke 6,3–56,4 EUR/tonna között mozog.

2.   Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

| (2) | A Kínából származó bárium-karbonát behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló, 2010. márciusi értesítés (3) közzétételét követően a Bizottsághoz 2010. április 19-én az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem érkezett. |
| --- | --- |

(2)

A Kínából származó bárium-karbonát behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló, 2010. márciusi értesítés (3) közzétételét követően a Bizottsághoz 2010. április 19-én az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem érkezett.

| (3) | A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelmet a bárium-karbonát Európai Unión belüli egyedüli gyártója, a Solvay & CPC Barium Strontium GmbH & Co. KG („kérelmező”) nyújtotta be, melynek termelése az uniós bárium-karbonát-gyártás 100 %-át teszi ki. A kérelem alapjául az szolgált, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódását eredményezné. |
| --- | --- |

(3)

A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelmet a bárium-karbonát Európai Unión belüli egyedüli gyártója, a Solvay & CPC Barium Strontium GmbH & Co. KG („kérelmező”) nyújtotta be, melynek termelése az uniós bárium-karbonát-gyártás 100 %-át teszi ki. A kérelem alapjául az szolgált, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódását eredményezné.

| (4) | Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelő hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétette a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítést (4) („a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés ”). |
| --- | --- |

(4)

Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelő hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétette a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítést (4) („a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés ”).

3.   Vizsgálat

3.1.   Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (5) | A dömping és a károkozás folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2009. július 1. és 2010. június 30. közötti időszakra vonatkozott („a felülvizsgálati időszak”). |
| --- | --- |

(5)

A dömping és a károkozás folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2009. július 1. és 2010. június 30. közötti időszakra vonatkozott („a felülvizsgálati időszak”).

| (6) | A károkozás folytatódásának valószínűségével kapcsolatos értékeléshez releváns tendenciák vizsgálata a 2007. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra vonatkozott („a figyelembe vett időszak”). |
| --- | --- |

(6)

A károkozás folytatódásának valószínűségével kapcsolatos értékeléshez releváns tendenciák vizsgálata a 2007. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra vonatkozott („a figyelembe vett időszak”).

3.2.   A vizsgálatban érintett felek

| (7) | A Bizottság a felülvizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette a kérelmezőt, a kínai exportáló gyártókat, az importőröket/kereskedőket, az ismert érintett uniós felhasználókat és ezek szövetségeit, az analóg országbeli gyártókat, valamint a kínai hatóságokat. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság a felülvizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette a kérelmezőt, a kínai exportáló gyártókat, az importőröket/kereskedőket, az ismert érintett uniós felhasználókat és ezek szövetségeit, az analóg országbeli gyártókat, valamint a kínai hatóságokat.

| (8) | A Bizottság arra is lehetőséget biztosított az érdekelt felek számára, hogy írásban kifejthessék álláspontjukat, és meghallgatást kérjenek a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül. Minden olyan érdekelt felet meghallgattak, aki azt kérte, és konkrét okokkal indokolni tudta, hogy miért szükséges a meghallgatása. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság arra is lehetőséget biztosított az érdekelt felek számára, hogy írásban kifejthessék álláspontjukat, és meghallgatást kérjenek a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül. Minden olyan érdekelt felet meghallgattak, aki azt kérte, és konkrét okokkal indokolni tudta, hogy miért szükséges a meghallgatása.

| (9) | Tekintettel a kérelemben felsorolt kínai exportáló gyártók nyilvánvalóan nagy számára, a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben mintavételről rendelkeztek a dömping, valamint a dömping ismétlődése valószínűségének megállapítása érdekében, az alaprendelet 17. cikkének megfelelően. |
| --- | --- |

(9)

Tekintettel a kérelemben felsorolt kínai exportáló gyártók nyilvánvalóan nagy számára, a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben mintavételről rendelkeztek a dömping, valamint a dömping ismétlődése valószínűségének megállapítása érdekében, az alaprendelet 17. cikkének megfelelően.

| (10) | Annak érdekében, hogy a Bizottság eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, minden exportáló gyártót felkértek arra, hogy jelentkezzenek a Bizottságnál, és a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelően szolgáltassanak alapvető információkat az érintett termékre vonatkozóan a 2009. július 1. és 2010. június 30. közötti időszakban folytatott tevékenységeikről. |
| --- | --- |

(10)

Annak érdekében, hogy a Bizottság eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, minden exportáló gyártót felkértek arra, hogy jelentkezzenek a Bizottságnál, és a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelően szolgáltassanak alapvető információkat az érintett termékre vonatkozóan a 2009. július 1. és 2010. június 30. közötti időszakban folytatott tevékenységeikről.

| (11) | A Bizottság csak három kínai vállalattól, illetve vállalatcsoporttól kapott választ, így az a döntés született, hogy nincs szükség mintavételre a kínai exportáló gyártók esetében. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság csak három kínai vállalattól, illetve vállalatcsoporttól kapott választ, így az a döntés született, hogy nincs szükség mintavételre a kínai exportáló gyártók esetében.

| (12) | A Bizottság valamennyi ismert érintett félnek küldött kérdőívet, valamint azoknak is, akik a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül kérdőívet igényeltek. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság valamennyi ismert érintett félnek küldött kérdőívet, valamint azoknak is, akik a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül kérdőívet igényeltek.

| (13) | A kérelmező és a vele kapcsolatban álló ügynök, kilenc felhasználó, négy importőr, két kínai exportőr gyártó, valamint a lehetséges analóg országokból két gyártó küldte vissza a kitöltött kérdőívet. A mintavételi eljárás keretében választ adó kínai exportáló gyártók egyike úgy döntött, hogy a továbbiakban nem működik együtt az eljárásban. |
| --- | --- |

(13)

A kérelmező és a vele kapcsolatban álló ügynök, kilenc felhasználó, négy importőr, két kínai exportőr gyártó, valamint a lehetséges analóg országokból két gyártó küldte vissza a kitöltött kérdőívet. A mintavételi eljárás keretében választ adó kínai exportáló gyártók egyike úgy döntött, hogy a továbbiakban nem működik együtt az eljárásban.

| (14) | A Bizottság beszerzett és ellenőrzött minden olyan információt, melyet szükségesnek tartott a dömping és a kár folytatódása valószínűségének és az uniós érdeknek a megállapításához. A következő vállalatok telephelyein került sor ellenőrző látogatásokra:






  a) | Kérelmező







  — | Solvay & CPC Barium Strontium GmbH & Co. KG, Hannover és a vele kapcsolatban álló vállalat, a Solvay Bario e Derivati SpA., Massa |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

A Bizottság beszerzett és ellenőrzött minden olyan információt, melyet szükségesnek tartott a dömping és a kár folytatódása valószínűségének és az uniós érdeknek a megállapításához. A következő vállalatok telephelyein került sor ellenőrző látogatásokra:

a)

Kérelmező

—

Solvay & CPC Barium Strontium GmbH & Co. KG, Hannover és a vele kapcsolatban álló vállalat, a Solvay Bario e Derivati SpA., Massa

| b) | Kínai exportáló gyártók







  — | Zaozhuang Yongli Chemical Co., Ltd., Shangdong megye |
| --- | --- | --- |

b)

Kínai exportáló gyártók

—

Zaozhuang Yongli Chemical Co., Ltd., Shangdong megye

| — | Guizhou Red Star Developing Import & Export Co., Ltd., Guizhou megye |
| --- | --- |

—

Guizhou Red Star Developing Import & Export Co., Ltd., Guizhou megye

| c) | Az analóg országbeli (India) gyártó







  — | Solvay Vishnu Barium Private Limited, Hyderabad |
| --- | --- | --- |

c)

Az analóg országbeli (India) gyártó

—

Solvay Vishnu Barium Private Limited, Hyderabad

| d) | Importőrök







  — | Norkem Limited, Knutsford, Egyesült Királyság |
| --- | --- | --- |

d)

Importőrök

—

Norkem Limited, Knutsford, Egyesült Királyság

| — | L’Aprochimide Srl, Muggio, Olaszország |
| --- | --- |

—

L’Aprochimide Srl, Muggio, Olaszország

| e) | Felhasználók







  — | Technische Glaswerke Ilmenau GmbH, Ilmenau, Németország |
| --- | --- | --- |

e)

Felhasználók

—

Technische Glaswerke Ilmenau GmbH, Ilmenau, Németország

B.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

1.   Érintett termék

| (15) | Az érintett termék megegyezik az előző vizsgálatban érintett termékkel, melynek meghatározása a következő: a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 2836 60 00 KN-kód alá besorolt, 0,07 tömegszázaléknál nagyobb stronciumtartalmú és 0,0015 tömegszázaléknál nagyobb kéntartalmú bárium-karbonát, por, préselt granulátum vagy kalcinált granulátum formájában. |
| --- | --- |

(15)

Az érintett termék megegyezik az előző vizsgálatban érintett termékkel, melynek meghatározása a következő: a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 2836 60 00 KN-kód alá besorolt, 0,07 tömegszázaléknál nagyobb stronciumtartalmú és 0,0015 tömegszázaléknál nagyobb kéntartalmú bárium-karbonát, por, préselt granulátum vagy kalcinált granulátum formájában.

| (16) | A bárium-karbonátot elsősorban a tégla- és cserépiparban, a kerámiaágazatban és a ferritgyártásban használják. Korábban a katódsugaras televíziók (CRT) gyártásához használták, de ezek a készülékek eltűntek az Unióból, és helyükbe az LCD- és plazmatelevíziók léptek. |
| --- | --- |

(16)

A bárium-karbonátot elsősorban a tégla- és cserépiparban, a kerámiaágazatban és a ferritgyártásban használják. Korábban a katódsugaras televíziók (CRT) gyártásához használták, de ezek a készülékek eltűntek az Unióból, és helyükbe az LCD- és plazmatelevíziók léptek.

2.   Hasonló termék

| (17) | Az eredeti vizsgálathoz hasonlóan ez a vizsgálat is kimutatta, hogy a Kínában előállított és az Unióba exportált bárium-karbonát, valamint az analóg országban (India) előállított és annak belföldi piacán értékesített bárium-karbonát, továbbá a kérelmező által az Unióban előállított és ott értékesített bárium-karbonát alapvető fizikai és vegyi tulajdonságai, valamint alapvető felhasználása megegyeznek. |
| --- | --- |

(17)

Az eredeti vizsgálathoz hasonlóan ez a vizsgálat is kimutatta, hogy a Kínában előállított és az Unióba exportált bárium-karbonát, valamint az analóg országban (India) előállított és annak belföldi piacán értékesített bárium-karbonát, továbbá a kérelmező által az Unióban előállított és ott értékesített bárium-karbonát alapvető fizikai és vegyi tulajdonságai, valamint alapvető felhasználása megegyeznek.

| (18) | Ezért ezek a termékek az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek tekintendők. |
| --- | --- |

(18)

Ezért ezek a termékek az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek tekintendők.

C.   DÖMPING

| (19) | Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping folytatódásához vezet-e. |
| --- | --- |

(19)

Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping folytatódásához vezet-e.

1.   Általános háttér

| (20) | A 16 ismert kínai exportáló gyártóból – akikkel a Bizottság felvette a kapcsolatot a hatályvesztési felülvizsgálat megindításakor – három válaszolt a mintavételre, de csak ketten működtek együtt teljes mértékben a Bizottsággal a kérdőív maradéktalan kitöltésével. |
| --- | --- |

(20)

A 16 ismert kínai exportáló gyártóból – akikkel a Bizottság felvette a kapcsolatot a hatályvesztési felülvizsgálat megindításakor – három válaszolt a mintavételre, de csak ketten működtek együtt teljes mértékben a Bizottsággal a kérdőív maradéktalan kitöltésével.

2.   Analóg ország

| (21) | Mivel Kína átalakulóban lévő gazdaságú ország, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók számára a rendes értéket egy piacgazdasági berendezkedésű, megfelelő harmadik ország („analóg ország”) árai vagy számtanilag képzett értékei alapján kell megállapítani. |
| --- | --- |

(21)

Mivel Kína átalakulóban lévő gazdaságú ország, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók számára a rendes értéket egy piacgazdasági berendezkedésű, megfelelő harmadik ország („analóg ország”) árai vagy számtanilag képzett értékei alapján kell megállapítani.

| (22) | Az eredeti vizsgálat során az Amerikai Egyesült Államok volt az analóg ország, és a jelenlegi vizsgálatban is ezt az országot javasolták figyelembe venni a rendes érték megállapításához. Szükségesnek tűnt azonban ellenőrizni, hogy az említett ország még mindig alkalmas-e a szóban forgó hatályvesztési felülvizsgálat céljaira. A bárium-karbonát valamennyi ismert nemzetközi előállítójának levelet küldött a Bizottság: Brazíliába, Indiába, Japánba és az USA-ba. Két válasz érkezett: egy USA-beli és egy indiai gyártótól. |
| --- | --- |

(22)

Az eredeti vizsgálat során az Amerikai Egyesült Államok volt az analóg ország, és a jelenlegi vizsgálatban is ezt az országot javasolták figyelembe venni a rendes érték megállapításához. Szükségesnek tűnt azonban ellenőrizni, hogy az említett ország még mindig alkalmas-e a szóban forgó hatályvesztési felülvizsgálat céljaira. A bárium-karbonát valamennyi ismert nemzetközi előállítójának levelet küldött a Bizottság: Brazíliába, Indiába, Japánba és az USA-ba. Két válasz érkezett: egy USA-beli és egy indiai gyártótól.

| (23) | Az olyan kritériumok körültekintő elemzését követően, mint az össztermelés, a gyártók száma, a piaci verseny, a teljes behozatal, a dömpingellenes vámok és a vámtételek az amerikai és az indiai belföldi piacon, India analóg országként való kiválasztása mellett döntöttek. A kiválasztásnál – az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének megfelelően – Indiát az USA-hoz képest alkalmasabbnak tartották a piac nagyobb mérete, a jelentősebb importvolumenek, valamint a belföldi piacon az adott termékre vonatkozó erősebb verseny miatt. Erre vonatkozóan egyetlen érdekelt féltől sem érkezett megjegyzés vagy ellenvetés. Ennek eredményeképpen a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók számára a rendes értéket az indiai gyártó által szolgáltatott adatok alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(23)

Az olyan kritériumok körültekintő elemzését követően, mint az össztermelés, a gyártók száma, a piaci verseny, a teljes behozatal, a dömpingellenes vámok és a vámtételek az amerikai és az indiai belföldi piacon, India analóg országként való kiválasztása mellett döntöttek. A kiválasztásnál – az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének megfelelően – Indiát az USA-hoz képest alkalmasabbnak tartották a piac nagyobb mérete, a jelentősebb importvolumenek, valamint a belföldi piacon az adott termékre vonatkozó erősebb verseny miatt. Erre vonatkozóan egyetlen érdekelt féltől sem érkezett megjegyzés vagy ellenvetés. Ennek eredményeképpen a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók számára a rendes értéket az indiai gyártó által szolgáltatott adatok alapján állapították meg.

3.   Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban

3.1.   Rendes érték

| (24) | Az eredeti vizsgálatban piacgazdasági elbánásban részesülő vállalat esetében az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerint a Bizottság megvizsgálta, hogy a bárium-karbonát független vevőknek történő belföldi értékesítései reprezentatívak voltak-e a felülvizsgálati időszakban, vagyis az ilyen eladások összvolumene elérte-e az érintett termék Unióba irányuló exportértékesítéseinek legalább 5 %-át. A vizsgálat rámutatott, hogy ezek az értékesítések nem voltak reprezentatívak, és emiatt a rendes értéket számtanilag kellett képezni. A rendes értéket az előállítás összköltségei alapján számították ki, melyekhez hozzáadták a vállalat értékesítési, általános és adminisztratív költségeit („SGA-költségek”), valamint a hasonló termék rendes kereskedelmi forgalomban történt belföldi értékesítései során elért nyereséget. |
| --- | --- |

(24)

Az eredeti vizsgálatban piacgazdasági elbánásban részesülő vállalat esetében az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerint a Bizottság megvizsgálta, hogy a bárium-karbonát független vevőknek történő belföldi értékesítései reprezentatívak voltak-e a felülvizsgálati időszakban, vagyis az ilyen eladások összvolumene elérte-e az érintett termék Unióba irányuló exportértékesítéseinek legalább 5 %-át. A vizsgálat rámutatott, hogy ezek az értékesítések nem voltak reprezentatívak, és emiatt a rendes értéket számtanilag kellett képezni. A rendes értéket az előállítás összköltségei alapján számították ki, melyekhez hozzáadták a vállalat értékesítési, általános és adminisztratív költségeit („SGA-költségek”), valamint a hasonló termék rendes kereskedelmi forgalomban történt belföldi értékesítései során elért nyereséget.

| (25) | Az eredeti vizsgálatban piacgazdasági elbánásban nem részesülő vállalat esetében az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a rendes értéket az analóg országbeli együttműködő gyártótól kapott információk alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(25)

Az eredeti vizsgálatban piacgazdasági elbánásban nem részesülő vállalat esetében az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a rendes értéket az analóg országbeli együttműködő gyártótól kapott információk alapján állapították meg.

| (26) | Először azt ellenőrizték, hogy az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében reprezentatív volt-e a hasonló termék független vevőknek történő belföldi összértékesítése, azaz elérte-e az Unióba exportált érintett termék értékesített összmennyiségének legalább 5 %-át. Az indiai együttműködő gyártó felülvizsgálati időszak alatti belföldi értékesítéseit kellőképpen reprezentatívnak tekintették. |
| --- | --- |

(26)

Először azt ellenőrizték, hogy az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében reprezentatív volt-e a hasonló termék független vevőknek történő belföldi összértékesítése, azaz elérte-e az Unióba exportált érintett termék értékesített összmennyiségének legalább 5 %-át. Az indiai együttműködő gyártó felülvizsgálati időszak alatti belföldi értékesítéseit kellőképpen reprezentatívnak tekintették.

| (27) | A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy a hasonló termék belföldi értékesítései az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint a rendes kereskedelmi forgalomban megvalósultnak tekinthetők-e. Ezt úgy állapították meg, hogy az indiai piacon értékesített hasonló termék esetében meghatározták a felülvizsgálati időszak során a független vevők részére történt nyereséges belföldi értékesítések arányát. Mivel a felülvizsgálati időszakban nem volt nyereséges a hasonló termék értékesítése, számtanilag képzett rendes értéket kellett alkalmazni. A rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdése c) pontjának megfelelően számították ki az érintett gyártónál felmerült előállítási összköltséghez hozzáadva az SGA- költségeket), valamint a nyereség ésszerű összegét. Az SGA-költségek és a hasonló termék előállítási költségeihez hozzáadott nyereség összhangban volt az eredeti vizsgálatban szereplő összegekkel; az SGA-költségek esetében elérte a 10,6 %-ot, a nyereség esetében pedig a 7,2 %-ot. Nem érkeztek olyan információk, melyek arra utaltak volna, hogy ezek az összegek nem ésszerűek, vagy hogy a nyereség szintje meghaladja más exportőrök vagy gyártók által az azonos általános kategóriába tartozó termékek eladásával a származási ország belföldi piacán általában elért nyereséget. |
| --- | --- |

(27)

A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy a hasonló termék belföldi értékesítései az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint a rendes kereskedelmi forgalomban megvalósultnak tekinthetők-e. Ezt úgy állapították meg, hogy az indiai piacon értékesített hasonló termék esetében meghatározták a felülvizsgálati időszak során a független vevők részére történt nyereséges belföldi értékesítések arányát. Mivel a felülvizsgálati időszakban nem volt nyereséges a hasonló termék értékesítése, számtanilag képzett rendes értéket kellett alkalmazni. A rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdése c) pontjának megfelelően számították ki az érintett gyártónál felmerült előállítási összköltséghez hozzáadva az SGA- költségeket), valamint a nyereség ésszerű összegét. Az SGA-költségek és a hasonló termék előállítási költségeihez hozzáadott nyereség összhangban volt az eredeti vizsgálatban szereplő összegekkel; az SGA-költségek esetében elérte a 10,6 %-ot, a nyereség esetében pedig a 7,2 %-ot. Nem érkeztek olyan információk, melyek arra utaltak volna, hogy ezek az összegek nem ésszerűek, vagy hogy a nyereség szintje meghaladja más exportőrök vagy gyártók által az azonos általános kategóriába tartozó termékek eladásával a származási ország belföldi piacán általában elért nyereséget.

3.2.   Exportár

| (28) | Az együttműködő exportáló gyártók minden, az Unióba irányuló exportértékesítése közvetlenül az Unión belüli független vevők részére történt, és ezért az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően a ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(28)

Az együttműködő exportáló gyártók minden, az Unióba irányuló exportértékesítése közvetlenül az Unión belüli független vevők részére történt, és ezért az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően a ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg.

3.3.   Összehasonlítás

| (29) | A rendes értéket és az exportárat gyártelepi (ex-works) alapon hasonlították össze egymással. |
| --- | --- |

(29)

A rendes értéket és az exportárat gyártelepi (ex-works) alapon hasonlították össze egymással.

| (30) | A rendes érték és az exportár közötti tisztességes összehasonlítás érdekében és az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazítások formájában kellően figyelembe vették a szállítással és a jutalékokkal kapcsolatos – az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló – bizonyos különbségeket. |
| --- | --- |

(30)

A rendes érték és az exportár közötti tisztességes összehasonlítás érdekében és az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazítások formájában kellően figyelembe vették a szállítással és a jutalékokkal kapcsolatos – az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló – bizonyos különbségeket.

3.4.   Dömpingkülönbözet

| (31) | Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően a dömpingkülönbözet megállapítása a súlyozott átlaggal számított rendes érték és ugyanazon kereskedelmi szint súlyozott átlaggal számított exportárai közötti összehasonlítás alapján történt. |
| --- | --- |

(31)

Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően a dömpingkülönbözet megállapítása a súlyozott átlaggal számított rendes érték és ugyanazon kereskedelmi szint súlyozott átlaggal számított exportárai közötti összehasonlítás alapján történt.

| (32) | Az eredeti vizsgálat során piacgazdasági elbánásban részesült vállalat esetében ez az összehasonlítás azt mutatta, hogy a vállalat még nagyobb mértékben folytatta a dömpinget. |
| --- | --- |

(32)

Az eredeti vizsgálat során piacgazdasági elbánásban részesült vállalat esetében ez az összehasonlítás azt mutatta, hogy a vállalat még nagyobb mértékben folytatta a dömpinget.

| (33) | Az eredeti vizsgálat során piacgazdasági elbánásban nem részesült vállalat esetében az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdése szerint végzett összehasonlítás jelentős dömpinget mutatott. E vállalat a maradványvám-köteles export 98 %-át képviseli, az eljárásban együtt nem működő exportáló gyártók fennmaradó 2 %-a pedig nem tudja befolyásolni a megállapított dömpingkülönbözetet. Ezenkívül, mivel nem működtek együtt, nem dömpingelhetnek alacsonyabb szinten, mint az együttműködő vállalat. |
| --- | --- |

(33)

Az eredeti vizsgálat során piacgazdasági elbánásban nem részesült vállalat esetében az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdése szerint végzett összehasonlítás jelentős dömpinget mutatott. E vállalat a maradványvám-köteles export 98 %-át képviseli, az eljárásban együtt nem működő exportáló gyártók fennmaradó 2 %-a pedig nem tudja befolyásolni a megállapított dömpingkülönbözetet. Ezenkívül, mivel nem működtek együtt, nem dömpingelhetnek alacsonyabb szinten, mint az együttműködő vállalat.

D.   A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE

| (34) | Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálták annak valószínűségét, hogy a dömping folytatódna-e az intézkedések hatályvesztése esetén. |
| --- | --- |

(34)

Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálták annak valószínűségét, hogy a dömping folytatódna-e az intézkedések hatályvesztése esetén.

| (35) | A dömping folytatódásának valószínűségét illetően megvizsgálták a kínai gyártás és a termelési kapacitás fejlődését, valamint az Unióba és más harmadik országok piacaira irányuló exportértékesítések valószínűsíthető alakulását. |
| --- | --- |

(35)

A dömping folytatódásának valószínűségét illetően megvizsgálták a kínai gyártás és a termelési kapacitás fejlődését, valamint az Unióba és más harmadik országok piacaira irányuló exportértékesítések valószínűsíthető alakulását.

| (36) | A panasz szerint Kína a bárium-karbonát legnagyobb előállítója nemzetközi viszonylatban. Ezenkívül Kína az érintett termék előállítása legfontosabb alapanyagának számító barit legnagyobb gyártója. A két együttműködő vállalat termelési kapacitása évente 331 000 tonna, ami háromszorosa a felülvizsgálati időszak alatti uniós felhasználásnak. Ezenkívül e két vállalat 34 000 tonna kihasználatlan összkapacitással rendelkezik, ami elegendő az uniós felhasználás felének biztosításához. |
| --- | --- |

(36)

A panasz szerint Kína a bárium-karbonát legnagyobb előállítója nemzetközi viszonylatban. Ezenkívül Kína az érintett termék előállítása legfontosabb alapanyagának számító barit legnagyobb gyártója. A két együttműködő vállalat termelési kapacitása évente 331 000 tonna, ami háromszorosa a felülvizsgálati időszak alatti uniós felhasználásnak. Ezenkívül e két vállalat 34 000 tonna kihasználatlan összkapacitással rendelkezik, ami elegendő az uniós felhasználás felének biztosításához.

| (37) | Jelenleg a bárium-karbonát három legfontosabb nemzetközi előállítója (USA, India és Brazília) dömpingellenes intézkedéseket rendelt el az érintett termék Kínából történő behozatalára. Megállapítható, hogy tekintettel Kína jelentős kihasználatlan termelési kapacitására, valamint a dömping meglétére számos piacon, az intézkedések hatályvesztése esetén további mennyiségek érkeznének az uniós piacra. |
| --- | --- |

(37)

Jelenleg a bárium-karbonát három legfontosabb nemzetközi előállítója (USA, India és Brazília) dömpingellenes intézkedéseket rendelt el az érintett termék Kínából történő behozatalára. Megállapítható, hogy tekintettel Kína jelentős kihasználatlan termelési kapacitására, valamint a dömping meglétére számos piacon, az intézkedések hatályvesztése esetén további mennyiségek érkeznének az uniós piacra.

| (38) | Annak ellenére, hogy dömpingellenes intézkedések vannak érvényben a kínai importtal szemben, a kínai exportáló gyártók jelentős mennyiségeket voltak képesek exportálni az Unióba a felülvizsgálati időszakban (251 EUR/tonna átlagáron), és növelni tudták az EU-n belüli piaci részesedésüket. Mindez a kínai exportőrök uniós piac iránti változatlan érdeklődését jelzi. |
| --- | --- |

(38)

Annak ellenére, hogy dömpingellenes intézkedések vannak érvényben a kínai importtal szemben, a kínai exportáló gyártók jelentős mennyiségeket voltak képesek exportálni az Unióba a felülvizsgálati időszakban (251 EUR/tonna átlagáron), és növelni tudták az EU-n belüli piaci részesedésüket. Mindez a kínai exportőrök uniós piac iránti változatlan érdeklődését jelzi.

| (39) | A kínai exportstatisztikák alapján még inkább nyilvánvaló, hogy az Unió vonzó piac a kínai exportáló gyártók számára, mivel azok jórészt az Unióba irányuló export során érték el a legmagasabb (bár dömpingelt) exportárakat. A kínai exportstatisztikák szerint az Unió esetében alkalmazott átlagos eladási ár a felülvizsgálati időszakban 269 USD FOB volt, míg az India esetében alkalmazott átlagos exportár 220 USD volt. |
| --- | --- |

(39)

A kínai exportstatisztikák alapján még inkább nyilvánvaló, hogy az Unió vonzó piac a kínai exportáló gyártók számára, mivel azok jórészt az Unióba irányuló export során érték el a legmagasabb (bár dömpingelt) exportárakat. A kínai exportstatisztikák szerint az Unió esetében alkalmazott átlagos eladási ár a felülvizsgálati időszakban 269 USD FOB volt, míg az India esetében alkalmazott átlagos exportár 220 USD volt.

| (40) | A kínai exportstatisztikákból kitűnik, hogy a bárium-karbonát fő alkalmazásának (katódsugaras televíziók gyártása) megszűnése ellenére a kínai export világszerte növekedett: a 2009. évi 130 000 tonnáról 2010-ben 158 000 tonnára nőtt. |
| --- | --- |

(40)

A kínai exportstatisztikákból kitűnik, hogy a bárium-karbonát fő alkalmazásának (katódsugaras televíziók gyártása) megszűnése ellenére a kínai export világszerte növekedett: a 2009. évi 130 000 tonnáról 2010-ben 158 000 tonnára nőtt.

| (41) | Az intézkedések hatályvesztése esetén várható, hogy tekintettel Kína számottevő kihasználatlan termelési kapacitására, a kínai export valószínűleg az Unió felé fog irányulni. Az, hogy a legnagyobb nemzetközi piacokat – mint az USA, India és Brazília – magas dömpingellenes vámokkal védik, alátámasztja ezt a következtetést. |
| --- | --- |

(41)

Az intézkedések hatályvesztése esetén várható, hogy tekintettel Kína számottevő kihasználatlan termelési kapacitására, a kínai export valószínűleg az Unió felé fog irányulni. Az, hogy a legnagyobb nemzetközi piacokat – mint az USA, India és Brazília – magas dömpingellenes vámokkal védik, alátámasztja ezt a következtetést.

| (42) | Ezek az importárak valószínűleg továbbra is dömpingárak lesznek, mivel semmi nem utal arra, hogy az exportőrök megváltoztatnák árképzési magatartásukat, amennyiben az intézkedések hatályukat vesztik. |
| --- | --- |

(42)

Ezek az importárak valószínűleg továbbra is dömpingárak lesznek, mivel semmi nem utal arra, hogy az exportőrök megváltoztatnák árképzési magatartásukat, amennyiben az intézkedések hatályukat vesztik.

| (43) | Ebből az következik, hogy valószínűsíthető a dömping folytatódása. |
| --- | --- |

(43)

Ebből az következik, hogy valószínűsíthető a dömping folytatódása.

E.   AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA

| (44) | Az egyetlen együttműködő uniós gyártó a bárium-karbonát uniós gyártásának 100 %-át képviselte a felülvizsgálati időszakban. Ezért az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének és 5. cikke (4) bekezdésének értelmében úgy tekinthető, hogy ez a gyártó alkotja az uniós gazdasági ágazatot. |
| --- | --- |

(44)

Az egyetlen együttműködő uniós gyártó a bárium-karbonát uniós gyártásának 100 %-át képviselte a felülvizsgálati időszakban. Ezért az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének és 5. cikke (4) bekezdésének értelmében úgy tekinthető, hogy ez a gyártó alkotja az uniós gazdasági ágazatot.

F.   AZ UNIÓS PIAC HELYZETE

1.   Uniós felhasználás

1. táblázat

Uniós felhasználás

| | 2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Felhasználás (tonnában) | 123 354 | 104 037 | 62 637 | 76 560 |
| Index | 100 | 84 | 51 | 62 |
| Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok és Eurostat-statisztikák |

2007

2008

2009

Felülvizsgálati időszak

Felhasználás (tonnában)

123 354

104 037

62 637

76 560

Index

100

84

51

62

Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok és Eurostat-statisztikák

| (45) | Az uniós felhasználás alapja az uniós gazdasági ágazatnak az Unióra vonatkozó kombinált értékesítési volumene és a harmadik országokból származó import volumene volt, Eurostat-adatokra támaszkodva. |
| --- | --- |

(45)

Az uniós felhasználás alapja az uniós gazdasági ágazatnak az Unióra vonatkozó kombinált értékesítési volumene és a harmadik országokból származó import volumene volt, Eurostat-adatokra támaszkodva.

| (46) | Ennek alapján és az 1. táblázat szerint az uniós felhasználás jelentősen, vagyis 38 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban, aminek fő oka a CRT-gyártás megszűnése az Unióban. |
| --- | --- |

(46)

Ennek alapján és az 1. táblázat szerint az uniós felhasználás jelentősen, vagyis 38 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban, aminek fő oka a CRT-gyártás megszűnése az Unióban.

2.   A Kínából érkező import volumene, piaci részesedése és az importárak

2. táblázat

A Kínából származó import volumene, piaci részesedése és az importárak

| | 2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolumen (tonna) | 76 306 | 64 573 | 37 341 | 48 720 |
| Index | 100 | 85 | 49 | 64 |
| Piaci részesedés | 61,9 % | 62,1 % | 59,6 % | 63,6 % |
| Index | 100 | 100 | 96 | 103 |
| CIF-importár EUR/tonna | 230 | 257 | 239 | 251 |
| Index | 100 | 112 | 104 | 109 |
| Forrás: Eurostat statisztikák |

2007

2008

2009

Felülvizsgálati időszak

Importvolumen (tonna)

76 306

64 573

37 341

48 720

Index

100

85

49

64

Piaci részesedés

61,9 %

62,1 %

59,6 %

63,6 %

Index

100

100

96

103

CIF-importár EUR/tonna

230

257

239

251

Index

100

112

104

109

Forrás: Eurostat statisztikák

| (47) | A figyelembe vett időszakban a Kínából származó import volumene 36 %-kal, az uniós felhasználás pedig 38 %-kal csökkent. A hatályban lévő dömpingellenes intézkedések, valamint a csökkenő felhasználás ellenére Kína piaci részesedése három százalékponttal nőtt a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(47)

A figyelembe vett időszakban a Kínából származó import volumene 36 %-kal, az uniós felhasználás pedig 38 %-kal csökkent. A hatályban lévő dömpingellenes intézkedések, valamint a csökkenő felhasználás ellenére Kína piaci részesedése három százalékponttal nőtt a figyelembe vett időszakban.

| (48) | A Kínából származó import átlagárai a figyelembe vett időszakban 9 %-kal emelkedtek. A legnagyobb áremelkedés 2007 és 2008 között történt, ezt követően az árak 2009-ben visszaestek, a felülvizsgálati időszakban viszont újra emelkedtek. |
| --- | --- |

(48)

A Kínából származó import átlagárai a figyelembe vett időszakban 9 %-kal emelkedtek. A legnagyobb áremelkedés 2007 és 2008 között történt, ezt követően az árak 2009-ben visszaestek, a felülvizsgálati időszakban viszont újra emelkedtek.

| (49) | Az uniós gazdasági ágazat átlagos gyártelepi árát az uniós határparitáson számított átlagos kínai CIF-importárakkal hasonlították össze. Ezek az árak az Eurostat-számadatokból származtak, és tartalmazták a behozatal utáni költségeket, a vámokat és a dömpingellenes vámokat. Az összehasonlítás azt mutatta, hogy a kínai importárak 37,9 %-kal az uniós gazdasági ágazat eladási ára alá kínáltak a felülvizsgálati időszakban. A fentiek alapján megállapítást nyert, hogy ha az intézkedések nem lettek volna hatályban, akkor a kínai importárak 44,1 %-kal az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáltak volna. |
| --- | --- |

(49)

Az uniós gazdasági ágazat átlagos gyártelepi árát az uniós határparitáson számított átlagos kínai CIF-importárakkal hasonlították össze. Ezek az árak az Eurostat-számadatokból származtak, és tartalmazták a behozatal utáni költségeket, a vámokat és a dömpingellenes vámokat. Az összehasonlítás azt mutatta, hogy a kínai importárak 37,9 %-kal az uniós gazdasági ágazat eladási ára alá kínáltak a felülvizsgálati időszakban. A fentiek alapján megállapítást nyert, hogy ha az intézkedések nem lettek volna hatályban, akkor a kínai importárak 44,1 %-kal az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáltak volna.

3.   Az egyéb harmadik országokból származó behozatalok volumene és piaci részesedése

| (50) | A bárium-karbonát Kínán kívüli egyéb harmadik országokból származó behozatalának összvolumene jelentéktelen volt, a figyelembe vett időszakban az uniós felhasználás kevesebb mint 1 %-át képviselte. |
| --- | --- |

(50)

A bárium-karbonát Kínán kívüli egyéb harmadik országokból származó behozatalának összvolumene jelentéktelen volt, a figyelembe vett időszakban az uniós felhasználás kevesebb mint 1 %-át képviselte.

| (51) | Megjegyzendő, hogy az egyéb harmadik országokból származó behozatal esetében alkalmazott importárak nem kínáltak az uniós árak alá a felülvizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(51)

Megjegyzendő, hogy az egyéb harmadik országokból származó behozatal esetében alkalmazott importárak nem kínáltak az uniós árak alá a felülvizsgálati időszakban.

4.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

4.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (52) | Megjegyzendő, hogy mivel az uniós gazdasági ágazatot csupán egy gyártó alkotja, a termelésre, kapacitásra és kapacitáskihasználásra vonatkozó adatokat indexálva kell feltüntetni.

  3. táblázat


  Uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás










  Index | 2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelés | 100 | 79 | 36 | 47 |
| Termelési kapacitás | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Kapacitáskihasználás | 100 | 79 | 36 | 47 |
| Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok |

(52)

Megjegyzendő, hogy mivel az uniós gazdasági ágazatot csupán egy gyártó alkotja, a termelésre, kapacitásra és kapacitáskihasználásra vonatkozó adatokat indexálva kell feltüntetni.

3. táblázat

Uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Index

2007

2008

2009

Felülvizsgálati időszak

Termelés

100

79

36

47

Termelési kapacitás

100

100

100

100

Kapacitáskihasználás

100

79

36

47

Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok

| (53) | Az uniós gazdasági ágazat termelése 53 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Megjegyzendő, hogy az uniós gazdasági ágazat 2003 óta kiigazítja termelési modelljét az új piaci helyzethez való megfelelő alkalmazkodás érdekében, a CRT-televíziók Unión belüli gyártásának megszűnése miatt. Következésképpen a termelési kapacitás több mint 50 %-kal csökkent, mivel a felülvizsgálat tárgyát képező terméket most felváltva állítják elő a stroncium-karbonáttal, ugyanazon berendezés felhasználásával. |
| --- | --- |

(53)

Az uniós gazdasági ágazat termelése 53 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Megjegyzendő, hogy az uniós gazdasági ágazat 2003 óta kiigazítja termelési modelljét az új piaci helyzethez való megfelelő alkalmazkodás érdekében, a CRT-televíziók Unión belüli gyártásának megszűnése miatt. Következésképpen a termelési kapacitás több mint 50 %-kal csökkent, mivel a felülvizsgálat tárgyát képező terméket most felváltva állítják elő a stroncium-karbonáttal, ugyanazon berendezés felhasználásával.

| (54) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása változatlan maradt. Így a kapacitáskihasználás a termelési volumenekhez hasonlóan alakult. |
| --- | --- |

(54)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása változatlan maradt. Így a kapacitáskihasználás a termelési volumenekhez hasonlóan alakult.

4.2.   Raktárkészletek

4. táblázat

Raktárkészletek

| | 2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 97 | 41 | 41 |
| Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok |

2007

2008

2009

Felülvizsgálati időszak

Index

100

97

41

41

Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok

| (55) | A figyelembe vett időszakban a raktárkészletek 59 %-kal csökkentek. E csökkenés oka a kereslet visszaesése és az uniós gazdasági ágazatnak az új piaci helyzethez való alkalmazkodási képessége. |
| --- | --- |

(55)

A figyelembe vett időszakban a raktárkészletek 59 %-kal csökkentek. E csökkenés oka a kereslet visszaesése és az uniós gazdasági ágazatnak az új piaci helyzethez való alkalmazkodási képessége.

4.3.   Értékesítési volumen és eladási árak

5. táblázat

Értékesítési volumenek, értékek és eladási egységár

| | 2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési volumen (index) | 100 | 84 | 53 | 59 |
| Értékesítés értéke (index) | 100 | 92 | 66 | 73 |
| Eladási egységár (index) | 100 | 109 | 124 | 123 |
| Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok |

2007

2008

2009

Felülvizsgálati időszak

Értékesítési volumen (index)

100

84

53

59

Értékesítés értéke (index)

100

92

66

73

Eladási egységár (index)

100

109

124

123

Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok

| (56) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 41 %-kal csökkent. A legnagyobb csökkenés 2009-ben, az általános gazdasági visszaesés miatt következett be. Így az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene ugyanazon időszak alatt arányosan jobban csökkent, mint az uniós felhasználás. Az értékesítés értéke kisebb mértékben csökkent, mint az értékesítések volumene, mivel az uniós gazdasági ágazat növelni tudta árszintjét a figyelembe vett időszakban, melynek folyamán az eladási egységárak 23 %-kal növekedtek. |
| --- | --- |

(56)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 41 %-kal csökkent. A legnagyobb csökkenés 2009-ben, az általános gazdasági visszaesés miatt következett be. Így az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene ugyanazon időszak alatt arányosan jobban csökkent, mint az uniós felhasználás. Az értékesítés értéke kisebb mértékben csökkent, mint az értékesítések volumene, mivel az uniós gazdasági ágazat növelni tudta árszintjét a figyelembe vett időszakban, melynek folyamán az eladási egységárak 23 %-kal növekedtek.

4.4.   Piaci részesedés és növekedés

6. táblázat

Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése

| | 2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 100 | 105 | 95 |
| Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok, kiigazított Eurostat-statisztikák |

2007

2008

2009

Felülvizsgálati időszak

Index

100

100

105

95

Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok, kiigazított Eurostat-statisztikák

| (57) | Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 5 %-kal növekedett 2009-ben, mielőtt jelentősen, 10 %-kal csökkent a felülvizsgálati időszakban. Ez azt jelzi, hogy piaci növekedés hiányában az uniós gazdasági ágazat nem tudta megtartani piaci részesedését. |
| --- | --- |

(57)

Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 5 %-kal növekedett 2009-ben, mielőtt jelentősen, 10 %-kal csökkent a felülvizsgálati időszakban. Ez azt jelzi, hogy piaci növekedés hiányában az uniós gazdasági ágazat nem tudta megtartani piaci részesedését.

4.5.   Foglalkoztatás, bérek és termelékenység

7. táblázat

Foglalkoztatás, bérek és termelékenység

| | 2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Foglalkoztatás (index) | 100 | 87 | 55 | 57 |
| Bérek (EUR/alkalmazott; index) | 100 | 108 | 106 | 113 |
| Termelékenység (index) | 100 | 91 | 65 | 82 |
| Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok |

2007

2008

2009

Felülvizsgálati időszak

Foglalkoztatás (index)

100

87

55

57

Bérek (EUR/alkalmazott; index)

100

108

106

113

Termelékenység (index)

100

91

65

82

Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok

| (58) | A foglalkoztatás jelentősen csökkent a figyelembe vett időszakban a gazdasági visszaesés és az új piaci helyzet miatt. Az átlagbérek 13 %-kal emelkedtek a magas inflációs ráta miatt, ami közvetlen hatással volt a fizetések indexálására. A termelékenység 18 %-kal visszaesett ugyanezen időszak alatt amiatt, hogy a termelési volumen csökkent, amit nem lehetett ellensúlyozni létszámcsökkentéssel. |
| --- | --- |

(58)

A foglalkoztatás jelentősen csökkent a figyelembe vett időszakban a gazdasági visszaesés és az új piaci helyzet miatt. Az átlagbérek 13 %-kal emelkedtek a magas inflációs ráta miatt, ami közvetlen hatással volt a fizetések indexálására. A termelékenység 18 %-kal visszaesett ugyanezen időszak alatt amiatt, hogy a termelési volumen csökkent, amit nem lehetett ellensúlyozni létszámcsökkentéssel.

4.6.   Nyereségesség

8. táblázat

Nyereségesség

| | 2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | –100 | –192 | –351 | –206 |
| Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok |

2007

2008

2009

Felülvizsgálati időszak

Index

–100

–192

–351

–206

Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok

| (59) | Az uniós gazdasági ágazat nyereségessége több mint 106 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban a gazdasági visszaesés és a CRT-televíziók gyártásának megszűnése miatt. Mindkét tényező hatást gyakorolt az értékesítési volumenekre és az előállítási költségekre. A gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban folyamatosan veszteséges volt. |
| --- | --- |

(59)

Az uniós gazdasági ágazat nyereségessége több mint 106 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban a gazdasági visszaesés és a CRT-televíziók gyártásának megszűnése miatt. Mindkét tényező hatást gyakorolt az értékesítési volumenekre és az előállítási költségekre. A gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban folyamatosan veszteséges volt.

4.7.   Beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

9. táblázat

Beruházások és a beruházások megtérülése

| | 2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Beruházás (index) | 100 | 82 | 90 | 97 |
| Beruházás megtérülése (index) | –100 | –251 | –506 | –176 |
| Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok |

2007

2008

2009

Felülvizsgálati időszak

Beruházás (index)

100

82

90

97

Beruházás megtérülése (index)

–100

–251

–506

–176

Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok

| (60) | A figyelembe vett időszakban a beruházások állandóak maradtak. Az uniós gazdasági ágazat beruházásait a végrehajtásuk évében számolták el. A beruházások megtérülése (éves nyereség a beruházások százalékában kifejezve) negatívan alakult a figyelembe vett időszakban, akárcsak a nyereségesség. |
| --- | --- |

(60)

A figyelembe vett időszakban a beruházások állandóak maradtak. Az uniós gazdasági ágazat beruházásait a végrehajtásuk évében számolták el. A beruházások megtérülése (éves nyereség a beruházások százalékában kifejezve) negatívan alakult a figyelembe vett időszakban, akárcsak a nyereségesség.

| (61) | A vizsgálat nem tárt fel olyan bizonyítékokat, melyek arra utalnának, hogy az uniós gazdasági ágazatnak jelentős problémái lettek volna a tőkebevonási képességgel. Megjegyzendő azonban, hogy a figyelembe vett időszakban történt beruházások nem voltak számottevőek. |
| --- | --- |

(61)

A vizsgálat nem tárt fel olyan bizonyítékokat, melyek arra utalnának, hogy az uniós gazdasági ágazatnak jelentős problémái lettek volna a tőkebevonási képességgel. Megjegyzendő azonban, hogy a figyelembe vett időszakban történt beruházások nem voltak számottevőek.

4.8.   Pénzforgalom

10. táblázat

Pénzforgalom

| | 2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | –100 | –83 | 25 | 32 |
| Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok |

2007

2008

2009

Felülvizsgálati időszak

Index

–100

–83

25

32

Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok

| (62) | A pénzforgalom jelentősen nőtt a figyelembe vett időszakban a raktárkészletek mennyiségének csökkenése miatt. |
| --- | --- |

(62)

A pénzforgalom jelentősen nőtt a figyelembe vett időszakban a raktárkészletek mennyiségének csökkenése miatt.

4.9.   A dömpingkülönbözet nagysága

| (63) | Az együttműködő exportáló gyártóktól és az EUROSTAT-tól származó adatok azt mutatják, hogy a felülvizsgálati időszakban a hatályban lévő intézkedések ellenére folytatódott a jelentős dömping, sőt, az eredeti vizsgálatban megállapítottakhoz képest még nagyobb mértékben. |
| --- | --- |

(63)

Az együttműködő exportáló gyártóktól és az EUROSTAT-tól származó adatok azt mutatják, hogy a felülvizsgálati időszakban a hatályban lévő intézkedések ellenére folytatódott a jelentős dömping, sőt, az eredeti vizsgálatban megállapítottakhoz képest még nagyobb mértékben.

4.10.   A korábbi dömping hatásait követő fellendülés

| (64) | Az általános gazdasági visszaesés és egy fontos alkalmazás megszűnése miatti kedvezőtlen gazdasági környezetben az uniós gazdasági ágazat nem épült fel a korábbi dömping hatásaiból, különös tekintettel az értékesítési volumenre, az eladási árra és a nyereségességre. Ezenkívül megállapították, hogy a dömping folytatódott a felülvizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(64)

Az általános gazdasági visszaesés és egy fontos alkalmazás megszűnése miatti kedvezőtlen gazdasági környezetben az uniós gazdasági ágazat nem épült fel a korábbi dömping hatásaiból, különös tekintettel az értékesítési volumenre, az eladási árra és a nyereségességre. Ezenkívül megállapították, hogy a dömping folytatódott a felülvizsgálati időszakban.

4.11.   Az uniós gazdasági ágazat exporttevékenysége

11. táblázat

Az uniós gazdasági ágazat exportvolumene

| | 2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 86 | 45 | 66 |
| Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok |

2007

2008

2009

Felülvizsgálati időszak

Index

100

86

45

66

Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok

| (65) | Az uniós gazdasági ágazat bárium-karbonát termelése 34 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Az uniós gazdasági ágazat csupán korlátozott mennyiségben tudott exportálni a kínai exportőrök részéről az Unión kívüli piacokon mutatkozó erős verseny miatt. A figyelembe vett időszakban az exportvolumen csökkenése a gazdasági visszaesésre is visszavezethető. |
| --- | --- |

(65)

Az uniós gazdasági ágazat bárium-karbonát termelése 34 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Az uniós gazdasági ágazat csupán korlátozott mennyiségben tudott exportálni a kínai exportőrök részéről az Unión kívüli piacokon mutatkozó erős verseny miatt. A figyelembe vett időszakban az exportvolumen csökkenése a gazdasági visszaesésre is visszavezethető.

4.12.   Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó következtetés

| (66) | Míg valamennyi fő kármutató – az értékesítési volumen, a nyereségesség, a termelés, a foglalkoztatás és a termelékenység – kedvezőtlenül alakult a figyelembe vett időszakban, a dömpingellenes intézkedések enyhítően hatottak az uniós gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(66)

Míg valamennyi fő kármutató – az értékesítési volumen, a nyereségesség, a termelés, a foglalkoztatás és a termelékenység – kedvezőtlenül alakult a figyelembe vett időszakban, a dömpingellenes intézkedések enyhítően hatottak az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

| (67) | Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedését illetően az enyhén csökkenő tendencia azt mutatja, hogy a meglévő intézkedések ellenére és figyelembe véve a piaci felhasználás csökkenését, a kínai import amellett, hogy kizárt más országokat a piacról, növelte piaci részesedését az uniós gazdasági ágazat rovására. |
| --- | --- |

(67)

Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedését illetően az enyhén csökkenő tendencia azt mutatja, hogy a meglévő intézkedések ellenére és figyelembe véve a piaci felhasználás csökkenését, a kínai import amellett, hogy kizárt más országokat a piacról, növelte piaci részesedését az uniós gazdasági ágazat rovására.

| (68) | Következésképpen, tekintettel az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó mutatók kedvezőtlen alakulására, megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazatot továbbra is jelentős kár érte a figyelembe vett időszakban. Emiatt megvizsgálták, hogy valószínűsíthető-e a kár folytatódása az intézkedések hatályvesztése esetén. |
| --- | --- |

(68)

Következésképpen, tekintettel az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó mutatók kedvezőtlen alakulására, megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazatot továbbra is jelentős kár érte a figyelembe vett időszakban. Emiatt megvizsgálták, hogy valószínűsíthető-e a kár folytatódása az intézkedések hatályvesztése esetén.

G.   A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE

1.   A dömping folytatódásának és káros dömping megismétlődésének valószínűségéről szóló elemzés összefoglalása

| (69) | Emlékeztetni kell arra, hogy az uniós piacon a felhasználás jelentősen csökkent az eredeti vizsgálat óta a CRT-gyártás megszűnése és a gazdasági visszaesés miatt. Ilyen körülmények között a kínai import piaci részesedése több mint 15 %-kal nőtt, míg az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése és a harmadik országokból származó import jelentősen csökkent. Ez azt mutatja, hogy a hatályban lévő intézkedések és a csökkenő uniós felhasználás ellenére a kínai exportáló gyártók folyamatosan érdeklődést mutattak az uniós piac iránt, és képesek voltak harmadik országokat kizárni az uniós piacról. |
| --- | --- |

(69)

Emlékeztetni kell arra, hogy az uniós piacon a felhasználás jelentősen csökkent az eredeti vizsgálat óta a CRT-gyártás megszűnése és a gazdasági visszaesés miatt. Ilyen körülmények között a kínai import piaci részesedése több mint 15 %-kal nőtt, míg az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése és a harmadik országokból származó import jelentősen csökkent. Ez azt mutatja, hogy a hatályban lévő intézkedések és a csökkenő uniós felhasználás ellenére a kínai exportáló gyártók folyamatosan érdeklődést mutattak az uniós piac iránt, és képesek voltak harmadik országokat kizárni az uniós piacról.

| (70) | Arra is emlékeztetni kell, hogy a kínai exportáló gyártók továbbra is jelentős mértékben dömpingeltek és az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáltak a felülvizsgálati időszakban. Ennek alapján nincs ok azt feltételezni, hogy a kínai vállalatok a jövőben nem folytatják a dömpinget és az uniós gazdasági ágazat árai alá kínálást. |
| --- | --- |

(70)

Arra is emlékeztetni kell, hogy a kínai exportáló gyártók továbbra is jelentős mértékben dömpingeltek és az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáltak a felülvizsgálati időszakban. Ennek alapján nincs ok azt feltételezni, hogy a kínai vállalatok a jövőben nem folytatják a dömpinget és az uniós gazdasági ágazat árai alá kínálást.

| (71) | A vizsgálat rámutatott, hogy a kínai exportáló gyártók jelentős – körülbelül 280 000 tonna – kihasználatlan kapacitással rendelkeztek a felülvizsgálati időszakban. Ez az uniós piac méretének több mint háromszorosát tette ki a felülvizsgálati időszakban. A várható kínai keresletnövekedés ellenére a felesleges kapacitás várhatóan az elkövetkező években is fennmarad és igen számottevő lesz. |
| --- | --- |

(71)

A vizsgálat rámutatott, hogy a kínai exportáló gyártók jelentős – körülbelül 280 000 tonna – kihasználatlan kapacitással rendelkeztek a felülvizsgálati időszakban. Ez az uniós piac méretének több mint háromszorosát tette ki a felülvizsgálati időszakban. A várható kínai keresletnövekedés ellenére a felesleges kapacitás várhatóan az elkövetkező években is fennmarad és igen számottevő lesz.

| (72) | Az uniós piac a kínai export elsődleges rendeltetési helye. A többi fontos exportpiac – mint az USA és India – magas (5) dömpingellenes vámokat vezetett be a Kínából származó bárium-karbonátra. Így e piacok gyakorlatilag elérhetetlenek a kínai export számára. Figyelemmel a kínai exportáló gyártók uniós piac iránti érdeklődésére, az intézkedések hatályvesztése esetén várhatóan tekintélyes volumenű export irányulna az uniós piacra, ami általánosságban erőteljesen lenyomná az árakat. |
| --- | --- |

(72)

Az uniós piac a kínai export elsődleges rendeltetési helye. A többi fontos exportpiac – mint az USA és India – magas (5) dömpingellenes vámokat vezetett be a Kínából származó bárium-karbonátra. Így e piacok gyakorlatilag elérhetetlenek a kínai export számára. Figyelemmel a kínai exportáló gyártók uniós piac iránti érdeklődésére, az intézkedések hatályvesztése esetén várhatóan tekintélyes volumenű export irányulna az uniós piacra, ami általánosságban erőteljesen lenyomná az árakat.

2.   Következtetés a kár folytatódásának valószínűségéről

| (73) | A fentiek alapján az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető a Kínából származó és az Unióba irányuló dömpingelt import jelentős növekedése, ami lenyomná az árakat. Ez a helyzet középtávon az uniós gazdasági ágazat megszűnéséhez vezetne, mivel az értékesítési volumenek csökkenése nem tenné lehetővé az uniós gazdasági ágazat számára az állandó költségek megfelelő csökkentését és a szükséges árszintek elérését. A kár folytatódását még problematikusabbá tette a figyelembe vett időszakban a gazdasági visszaesés és egy fontos alkalmazás megszűnése. |
| --- | --- |

(73)

A fentiek alapján az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető a Kínából származó és az Unióba irányuló dömpingelt import jelentős növekedése, ami lenyomná az árakat. Ez a helyzet középtávon az uniós gazdasági ágazat megszűnéséhez vezetne, mivel az értékesítési volumenek csökkenése nem tenné lehetővé az uniós gazdasági ágazat számára az állandó költségek megfelelő csökkentését és a szükséges árszintek elérését. A kár folytatódását még problematikusabbá tette a figyelembe vett időszakban a gazdasági visszaesés és egy fontos alkalmazás megszűnése.

3.   A felülvizsgálati időszak utáni fejlemények

| (74) | Bár a kínai importárak 17,8 %-kal emelkedtek a felülvizsgálati időszak végétől 2011. februárig – míg az uniós gazdasági ágazat eladási árai csupán 7 %-kal emelkedtek ugyanezen időszak alatt –, a kínai import továbbra is több mint 15 %-kal az uniós árak alá kínált a felülvizsgálati időszakot követően. |
| --- | --- |

(74)

Bár a kínai importárak 17,8 %-kal emelkedtek a felülvizsgálati időszak végétől 2011. februárig – míg az uniós gazdasági ágazat eladási árai csupán 7 %-kal emelkedtek ugyanezen időszak alatt –, a kínai import továbbra is több mint 15 %-kal az uniós árak alá kínált a felülvizsgálati időszakot követően.

H.   AZ UNIÓS ÉRDEK

1.   Előzetes megjegyzés

| (75) | Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően megvizsgálták, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása az Unió egészének érdekeivel ellentétes lenne-e. Az uniós érdek meghatározása a különböző érdekek – pl. az uniós gazdasági ágazat és az importőrök érdekei, valamint az érintett termék felhasználóinak az érdekei – értékelésén alapult. |
| --- | --- |

(75)

Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően megvizsgálták, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása az Unió egészének érdekeivel ellentétes lenne-e. Az uniós érdek meghatározása a különböző érdekek – pl. az uniós gazdasági ágazat és az importőrök érdekei, valamint az érintett termék felhasználóinak az érdekei – értékelésén alapult.

| (76) | Mivel a jelenlegi vizsgálat hatályvesztési felülvizsgálat, elemezni kell azt a helyzetet, melyben a dömpingellenes intézkedések már hatályban voltak, és értékelni kell a jelenlegi dömpingellenes intézkedések által az érintett felekre gyakorolt, indokolatlanul kedvezőtlen hatásokat is. |
| --- | --- |

(76)

Mivel a jelenlegi vizsgálat hatályvesztési felülvizsgálat, elemezni kell azt a helyzetet, melyben a dömpingellenes intézkedések már hatályban voltak, és értékelni kell a jelenlegi dömpingellenes intézkedések által az érintett felekre gyakorolt, indokolatlanul kedvezőtlen hatásokat is.

| (77) | Ennek alapján megvizsgálták, hogy van-e olyan kényszerítő ok, melyből arra lehetne következtetni, hogy ebben a konkrét esetben nem szolgálja az uniós érdeket az intézkedések fenntartása, azon fenti következtetés ellenére, hogy valószínűsíthető a dömping és a kár folytatódása. |
| --- | --- |

(77)

Ennek alapján megvizsgálták, hogy van-e olyan kényszerítő ok, melyből arra lehetne következtetni, hogy ebben a konkrét esetben nem szolgálja az uniós érdeket az intézkedések fenntartása, azon fenti következtetés ellenére, hogy valószínűsíthető a dömping és a kár folytatódása.

2.   Az uniós gazdasági ágazat érdekei

| (78) | A vizsgálat megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat nagyon költséghatékonyan működött. Létszámcsökkentést hajtott végre és megváltoztatta a termelési modelleket az új piaci helyzethez való alkalmazkodás, valamint azon üzem fenntarthatóságának biztosítása érdekében, melyben – az (53) preambulumbekezdésben jelzettek szerint – felváltva bárium-karbonátot és stroncium-karbonátot állítanak elő. Bár az intézkedések nem járultak hozzá az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének javulásához, enyhítették azt. Az intézkedések bevezetése nélkül az uniós piacot valószínűleg Kínából érkező, alacsony árakat alkalmazó import árasztotta volna el, és az uniós gazdasági ágazat megszűnt volna. |
| --- | --- |

(78)

A vizsgálat megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat nagyon költséghatékonyan működött. Létszámcsökkentést hajtott végre és megváltoztatta a termelési modelleket az új piaci helyzethez való alkalmazkodás, valamint azon üzem fenntarthatóságának biztosítása érdekében, melyben – az (53) preambulumbekezdésben jelzettek szerint – felváltva bárium-karbonátot és stroncium-karbonátot állítanak elő. Bár az intézkedések nem járultak hozzá az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének javulásához, enyhítették azt. Az intézkedések bevezetése nélkül az uniós piacot valószínűleg Kínából érkező, alacsony árakat alkalmazó import árasztotta volna el, és az uniós gazdasági ágazat megszűnt volna.

| (79) | A fent említettek szerint az uniós gazdasági ágazat termelési modellje két, egymástól függő terméken alapul, vagyis mindkét termék esetében elegendő értékesítési volumenre van szükség az állandó költségek csökkentéséhez. Az intézkedések hatályvesztése esetén a dömpingelt behozatalok volumenének várható növekedése a báriumkarbonát- előállítás jelentős csökkenését fogja eredményezni, ami a stronciumkarbonát-előállítás nyereségességét csökkenti, és esetleg az egész üzem bezárásához vezet. |
| --- | --- |

(79)

A fent említettek szerint az uniós gazdasági ágazat termelési modellje két, egymástól függő terméken alapul, vagyis mindkét termék esetében elegendő értékesítési volumenre van szükség az állandó költségek csökkentéséhez. Az intézkedések hatályvesztése esetén a dömpingelt behozatalok volumenének várható növekedése a báriumkarbonát- előállítás jelentős csökkenését fogja eredményezni, ami a stronciumkarbonát-előállítás nyereségességét csökkenti, és esetleg az egész üzem bezárásához vezet.

| (80) | A fentiek alapján megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazatnak érdekében áll a Kínából származó dömpingelt importtal szembeni intézkedések fenntartása. |
| --- | --- |

(80)

A fentiek alapján megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazatnak érdekében áll a Kínából származó dömpingelt importtal szembeni intézkedések fenntartása.

3.   A független importőrök érdekei

| (81) | A Bizottság minden ismert független importőrnek küldött kérdőíveket. Négy független importőrtől érkezett válasz. Ezen importőrök közül ketten a téglaiparban felhasználandó szuszpenzió – bárium-karbonátból, adalékanyagokból és vízből álló oldat – gyártásával foglalkoztak. |
| --- | --- |

(81)

A Bizottság minden ismert független importőrnek küldött kérdőíveket. Négy független importőrtől érkezett válasz. Ezen importőrök közül ketten a téglaiparban felhasználandó szuszpenzió – bárium-karbonátból, adalékanyagokból és vízből álló oldat – gyártásával foglalkoztak.

| (82) | Az importőrök jelezték, hogy a dömpingellenes vámok kivetése a kivetés időpontjában növelte az árakat. Ezzel kapcsolatban megjegyzendő, hogy ilyen különbség nem volt megfigyelhető többé, mivel az Unióra alkalmazott exportárak az összes Unión kívüli piac esetében alkalmazott átlagárakhoz képest hasonló szinten voltak mint a felülvizsgálati időszakban (6). |
| --- | --- |

(82)

Az importőrök jelezték, hogy a dömpingellenes vámok kivetése a kivetés időpontjában növelte az árakat. Ezzel kapcsolatban megjegyzendő, hogy ilyen különbség nem volt megfigyelhető többé, mivel az Unióra alkalmazott exportárak az összes Unión kívüli piac esetében alkalmazott átlagárakhoz képest hasonló szinten voltak mint a felülvizsgálati időszakban (6).

| (83) | Az importőrök jelezték továbbá, hogy nem volt hiány bárium-karbonátból az uniós piacon, még ha növekvő nehézségekbe ütközött is a bárium-karbonát Kínából való beszerzése a megnövekedett belföldi kereslet miatt. Az importstatisztikák azonban nem jelezték az érintett termék Unióba irányuló exportvolumenének a felülvizsgálati időszak alatti vagy utáni csökkenését. Ezt megerősítik a létszámra vonatkozó, a (71) preambulumbekezdésben található megállapítások is. |
| --- | --- |

(83)

Az importőrök jelezték továbbá, hogy nem volt hiány bárium-karbonátból az uniós piacon, még ha növekvő nehézségekbe ütközött is a bárium-karbonát Kínából való beszerzése a megnövekedett belföldi kereslet miatt. Az importstatisztikák azonban nem jelezték az érintett termék Unióba irányuló exportvolumenének a felülvizsgálati időszak alatti vagy utáni csökkenését. Ezt megerősítik a létszámra vonatkozó, a (71) preambulumbekezdésben található megállapítások is.

| (84) | Az is megállapításra került, hogy a hatályban lévő intézkedések nem gyakoroltak semmilyen negatív hatást az importőrök pénzügyi helyzetére. |
| --- | --- |

(84)

Az is megállapításra került, hogy a hatályban lévő intézkedések nem gyakoroltak semmilyen negatív hatást az importőrök pénzügyi helyzetére.

| (85) | A fentiek alapján megállapítható, hogy a jelenleg hatályban lévő intézkedések nem voltak különösen negatív hatással az importőrök pénzügyi helyzetére, és az intézkedések fenntartása nem érintené kedvezőtlenül az importőröket. |
| --- | --- |

(85)

A fentiek alapján megállapítható, hogy a jelenleg hatályban lévő intézkedések nem voltak különösen negatív hatással az importőrök pénzügyi helyzetére, és az intézkedések fenntartása nem érintené kedvezőtlenül az importőröket.

4.   A felhasználók érdekei

| (86) | A Bizottság minden ismert felhasználónak küldött kérdőíveket. Az érintett termék kilenc felhasználójától érkeztek válaszok. A (16) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint a bárium-karbonát legnagyobb ipari felhasználói az Unióban a tégla- és cserépiparban, a kerámiaágazatban és a ferritgyártásban tevékenykedtek. |
| --- | --- |

(86)

A Bizottság minden ismert felhasználónak küldött kérdőíveket. Az érintett termék kilenc felhasználójától érkeztek válaszok. A (16) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint a bárium-karbonát legnagyobb ipari felhasználói az Unióban a tégla- és cserépiparban, a kerámiaágazatban és a ferritgyártásban tevékenykedtek.

| (87) | Az egyik felhasználó azt állította, hogy az intézkedések megléte vagy fenntartása nem áll a felhasználók érdekében, bár állítását nem támasztotta alá tényekkel. A kérdőívre választ adó többi felhasználó közül egyik sem jelezte, hogy az intézkedések jelentős hatással lettek volna üzleti tevékenységükre, és hogy az intézkedéseket meg kellene szüntetni. |
| --- | --- |

(87)

Az egyik felhasználó azt állította, hogy az intézkedések megléte vagy fenntartása nem áll a felhasználók érdekében, bár állítását nem támasztotta alá tényekkel. A kérdőívre választ adó többi felhasználó közül egyik sem jelezte, hogy az intézkedések jelentős hatással lettek volna üzleti tevékenységükre, és hogy az intézkedéseket meg kellene szüntetni.

5.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (88) | A fentiekre való tekintettel azt a következtetést lehet levonni, hogy nincs kényszerítő indok a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen. |
| --- | --- |

(88)

A fentiekre való tekintettel azt a következtetést lehet levonni, hogy nincs kényszerítő indok a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen.

I.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (89) | Minden felet értesítettek azokról a lényeges tényekről és szempontokról, melyek alapján az intézkedések fenntartását szándékozták javasolni. Határidőt is megállapítottak számukra, melyen belül a nyilvánosságra hozatalt követően észrevételeiket és nyilatkozataikat benyújthatják. A nyilvánosságra hozatalt követően nem érkeztek észrevételek. |
| --- | --- |

(89)

Minden felet értesítettek azokról a lényeges tényekről és szempontokról, melyek alapján az intézkedések fenntartását szándékozták javasolni. Határidőt is megállapítottak számukra, melyen belül a nyilvánosságra hozatalt követően észrevételeiket és nyilatkozataikat benyújthatják. A nyilvánosságra hozatalt követően nem érkeztek észrevételek.

| (90) | A fentiek alapján az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésében előírtaknak megfelelően a Kínából származó bárium-karbonát behozatalára alkalmazandó, az 1175/2005/EK rendelettel elrendelt dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani, |
| --- | --- |

(90)

A fentiek alapján az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésében előírtaknak megfelelően a Kínából származó bárium-karbonát behozatalára alkalmazandó, az 1175/2005/EK rendelettel elrendelt dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Végleges dömpingellenes vámot vetnek ki a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 2836 60 00 KN-kód (TARIC-kód: 2836600010) alá besorolt 0,07 tömegszázaléknál nagyobb stronciumtartalmú és 0,0015 tömegszázaléknál nagyobb kéntartalmú – por, préselt granulátum vagy kalcinált granulátum formájában – bárium-karbonát behozatalára.

(2)   A végleges dömpingellenes vám összegének rögzített összegnek kell lennie az alábbiakban meghatározottak szerint, a következő gyártók által előállított termékekre vonatkozóan:

| Vállalat | Vámtétel
  (EUR/t) | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| Hubei Jingshan Chutian Barium Salt Corp. Ltd, 62, Qinglong Road, Songhe Town, Jingshan County, Hubei megye, Kína | 6,3 | A606 |
| Zaozhuang Yongli Chemical Co. Ltd, South Zhuzibukuang Qichun, Zaozhuang City Center District, Shandong megye, Kína | 8,1 | A607 |
| Minden más vállalat | 56,4 | A999 |

Vállalat

Vámtétel

(EUR/t)

TARIC-kiegészítő kód

Hubei Jingshan Chutian Barium Salt Corp. Ltd, 62, Qinglong Road, Songhe Town, Jingshan County, Hubei megye, Kína

6,3

A606

Zaozhuang Yongli Chemical Co. Ltd, South Zhuzibukuang Qichun, Zaozhuang City Center District, Shandong megye, Kína

8,1

A607

Minden más vállalat

56,4

A999

(3)   Azokban az esetekben, amikor az áruk a szabad forgalomba bocsátást megelőzően károsodtak, és ezért a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet (7) 145. cikke alapján a ténylegesen fizetett vagy fizetendő részarányos árat alkalmazzák a vámérték meghatározásához, a dömpingellenes vám összegét, melyet a fentiekben említett rögzített összegek alapján számítanak ki, olyan százalékos arányban kell csökkenteni, mely megfelel a ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár részarányosításának.

(4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba, és öt évig marad hatályban.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2011. augusztus 16-án.

a Tanács részéről

az elnök

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  HL L 189., 2005.7.21., 15. o.

2

(3)  HL C 78., 2010.3.27., 4. o.

3

(4)  HL C 192., 2010.7.16., 4. o.

4

(5)  India által a kínai bárium-karbonátra kivetett dömpingellenes vám76,06 és 236 USD/tonna közötti, az USA által a kínai bárium-karbonátra kivetett dömpingellenes vám 34,4 és 81,3 % közötti.

5

(6)  Forrás: kínai exportstatisztika.

6

Forrás

(7)  HL L 253., 1993.10.11., 1. o.

7

---

| 19.8.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 214/11 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 214/11

---

A BIZOTTSÁG 832/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2011. augusztus 18.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2011. augusztus 19-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2011. augusztus 18-án.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | AR | 38,5 |
| MK | 29,3 |
| ZZ | 33,9 |
| 0707 00 05 | TR | 141,4 |
| ZZ | 141,4 |
| 0709 90 70 | EC | 45,6 |
| TR | 147,7 |
| ZZ | 96,7 |
| 0805 50 10 | AR | 62,5 |
| BR | 45,3 |
| CL | 75,4 |
| TR | 64,0 |
| UY | 94,4 |
| ZA | 82,0 |
| ZZ | 70,6 |
| 0806 10 10 | EG | 67,8 |
| MK | 41,0 |
| TR | 158,0 |
| ZZ | 88,9 |
| 0808 10 80 | AR | 84,3 |
| BR | 60,8 |
| CA | 98,2 |
| CL | 115,4 |
| CN | 73,5 |
| NZ | 100,9 |
| US | 161,1 |
| ZA | 90,7 |
| ZZ | 98,1 |
| 0808 20 50 | AR | 161,3 |
| CL | 156,9 |
| CN | 49,3 |
| NZ | 115,4 |
| ZA | 117,2 |
| ZZ | 120,0 |
| 0809 30 | TR | 121,9 |
| ZZ | 121,9 |
| 0809 40 05 | BA | 46,2 |
| ZZ | 46,2 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

AR

38,5

MK

29,3

ZZ

33,9

0707 00 05

TR

141,4

ZZ

141,4

0709 90 70

EC

45,6

TR

147,7

ZZ

96,7

0805 50 10

AR

62,5

BR

45,3

CL

75,4

TR

64,0

UY

94,4

ZA

82,0

ZZ

70,6

0806 10 10

EG

67,8

MK

41,0

TR

158,0

ZZ

88,9

0808 10 80

AR

84,3

BR

60,8

CA

98,2

CL

115,4

CN

73,5

NZ

100,9

US

161,1

ZA

90,7

ZZ

98,1

0808 20 50

AR

161,3

CL

156,9

CN

49,3

NZ

115,4

ZA

117,2

ZZ

120,0

0809 30

TR

121,9

ZZ

121,9

0809 40 05

BA

46,2

ZZ

46,2

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 19.8.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 214/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 214/13

---

A BIZOTTSÁG 833/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2011. augusztus 18.)

a cukorágazat egyes termékeire a 2010/11-es gazdasági évben alkalmazandó, a 867/2010/EU rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel a cukorágazatban harmadik országokkal folytatott kereskedelem tekintetében a 318/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2006. június 30-i 951/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdése második albekezdésének második mondatára,

mivel:

| (1) | A 867/2010/EU bizottsági rendelet (3) a 2010/11-es gazdasági évre megállapította a fehér cukorra, a nyerscukorra és egyes szirupokra alkalmazandó irányadó árakat és kiegészítő importvámokat. Ezen árakat és vámokat legutóbb a 823/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (4) módosította. |
| --- | --- |

(1)

A 867/2010/EU bizottsági rendelet (3) a 2010/11-es gazdasági évre megállapította a fehér cukorra, a nyerscukorra és egyes szirupokra alkalmazandó irányadó árakat és kiegészítő importvámokat. Ezen árakat és vámokat legutóbb a 823/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (4) módosította.

| (2) | A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján az említett összegek módosításra szorulnak, a 951/2006/EK rendeletben foglalt előírásokkal és részletes szabályokkal összhangban, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján az említett összegek módosításra szorulnak, a 951/2006/EK rendeletben foglalt előírásokkal és részletes szabályokkal összhangban,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 951/2006/EK rendelet 36. cikkében említett termékek behozatalára a 2010/11-es gazdasági évben alkalmazandó irányadó áraknak és kiegészítő vámoknak a 867/2010/EU rendelettel rögzített összege e rendelet melléklete szerint módosul.

2. cikk

Ez a rendelet 2011. augusztus 19-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2011. augusztus 18-án.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 178., 2006.7.1., 24. o.

2

(3)  HL L 259., 2010.10.1., 3. o.

3

(4)  HL L 209., 2011.8.17., 41. o.

4

---

MELLÉKLET

A fehér cukor, a nyerscukor és az 1702 90 95 KN-kód alá tartozó termékek behozatalára vonatkozó irányadó árak és kiegészítő importvámok 2011. augusztus 19-től alkalmazandó módosított összegei

| (EUR) |
| --- |
| KN-kód | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege |
| 1701 11 10 (1) | 48,04 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 48,04 | 0,49 |
| 1701 12 10 (1) | 48,04 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 48,04 | 0,20 |
| 1701 91 00 (2) | 53,24 | 1,50 |
| 1701 99 10 (2) | 53,24 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 53,24 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,53 | 0,20 |

(EUR)

KN-kód

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege

1701 11 10 (1)

48,04

0,00

1701 11 90 (1)

48,04

0,49

1701 12 10 (1)

48,04

0,00

1701 12 90 (1)

48,04

0,20

1701 91 00 (2)

53,24

1,50

1701 99 10 (2)

53,24

0,00

1701 99 90 (2)

53,24

0,00

1702 90 95 (3)

0,53

0,20

---

(1)  Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének III. pontjában meghatározott szabványminőségre megállapítva.

(2)  Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének II. pontjában meghatározott szabványminőségre megállapítva.

(3)  1 %-os szacharóztartalomra megállapítva.

---

HATÁROZATOK

| 19.8.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 214/15 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 214/15

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2011. augusztus 4.)

a Németország által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikke (4) bekezdése szerint bejelentetett, a játékokban található ólom, bárium, arzén, antimon, higany, valamint a nitrózaminók és nitrozálható anyagok tekintetében meghatározott határértékekre vonatkozó, a 114. cikk (6) bekezdésében említett nemzeti rendelkezések érvényességének meghosszabbításáról

(az értesítés a C(2011) 5355. számú dokumentummal történt)

(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2011/510/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 114. cikke (6) bekezdésére,

mivel:

| (1) | 2011. január 20-án a német szövetségi kormány az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdése alapján azzal a kéréssel fordult a Bizottsághoz, hogy engedélyezze számára a német jogszabályok meglévő rendelkezéseinek fenntartását a játékanyagokból kioldódó öt elem – ólom, arzén, higany, bárium és antimon –, valamint a nitrózaminok és nitrozálható anyagok – tekintetében a játékok biztonságáról szóló, 2009. június 18-i 2009/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) II. melléklete III. részének hatálybalépése időpontján túl. |
| --- | --- |

(1)

2011. január 20-án a német szövetségi kormány az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdése alapján azzal a kéréssel fordult a Bizottsághoz, hogy engedélyezze számára a német jogszabályok meglévő rendelkezéseinek fenntartását a játékanyagokból kioldódó öt elem – ólom, arzén, higany, bárium és antimon –, valamint a nitrózaminok és nitrozálható anyagok – tekintetében a játékok biztonságáról szóló, 2009. június 18-i 2009/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) II. melléklete III. részének hatálybalépése időpontján túl.

| (2) | Az EUMSZ 114. cikke (4) és (6) bekezdése a következőképpen rendelkezik:
  4.   Ha valamely harmonizációs intézkedésnek a Tanács vagy a Bizottság általi elfogadását követően egy tagállam a 36. cikkben említett lényeges követelmények alapján vagy a környezet, illetve a munkakörnyezet védelmével kapcsolatosan szükségesnek tartja nemzeti rendelkezések fenntartását, ezekről a rendelkezésekről és a fenntartásuk indokairól értesíti a Bizottságot.
  (...)
  6.   A Bizottság az értesítéstől számított hat hónapon belül a vonatkozó nemzeti rendelkezéseket jóváhagyja vagy elutasítja, miután ellenőrizte, hogy az érintett rendelkezések nem képezik-e a tagállamok közötti önkényes megkülönböztetés eszközét vagy a kereskedelem rejtett korlátozását, valamint hogy nem jelentenek-e akadályt a belső piac működésében.
  Amennyiben a Bizottság e határidőn belül nem hoz határozatot, a (4) és (...) bekezdésben említett nemzeti rendelkezéseket jóváhagyottnak kell tekinteni.
  Ha az ügy összetettsége indokolja, és az emberi egészséget fenyegető veszély nem áll fenn, a Bizottság értesítheti az érintett tagállamot arról, hogy az ebben a bekezdésben említett határidő legfeljebb további hat hónappal meghosszabbítható. |
| --- | --- |

(2)

Az EUMSZ 114. cikke (4) és (6) bekezdése a következőképpen rendelkezik:

4.   Ha valamely harmonizációs intézkedésnek a Tanács vagy a Bizottság általi elfogadását követően egy tagállam a 36. cikkben említett lényeges követelmények alapján vagy a környezet, illetve a munkakörnyezet védelmével kapcsolatosan szükségesnek tartja nemzeti rendelkezések fenntartását, ezekről a rendelkezésekről és a fenntartásuk indokairól értesíti a Bizottságot.

(...)

6.   A Bizottság az értesítéstől számított hat hónapon belül a vonatkozó nemzeti rendelkezéseket jóváhagyja vagy elutasítja, miután ellenőrizte, hogy az érintett rendelkezések nem képezik-e a tagállamok közötti önkényes megkülönböztetés eszközét vagy a kereskedelem rejtett korlátozását, valamint hogy nem jelentenek-e akadályt a belső piac működésében.

Amennyiben a Bizottság e határidőn belül nem hoz határozatot, a (4) és (...) bekezdésben említett nemzeti rendelkezéseket jóváhagyottnak kell tekinteni.

Ha az ügy összetettsége indokolja, és az emberi egészséget fenyegető veszély nem áll fenn, a Bizottság értesítheti az érintett tagállamot arról, hogy az ebben a bekezdésben említett határidő legfeljebb további hat hónappal meghosszabbítható.

| (3) | A 2009/48/EK irányelv (a továbbiakban: az irányelv) játékokra vonatkozó biztonsági előírásokat és az Európai Unió területén való szabad mozgásukra vonatkozó szabályokat határoz meg. Az 54. cikk értelmében a tagállamok 2011. január 20-ig az irányelvnek megfelelő nemzeti rendelkezéseket léptetnek hatályba és azokat 2011. július 20-tól alkalmazzák. Az irányelv II. mellékletének III. része 2013. július 20-tól alkalmazandó. |
| --- | --- |

(3)

A 2009/48/EK irányelv (a továbbiakban: az irányelv) játékokra vonatkozó biztonsági előírásokat és az Európai Unió területén való szabad mozgásukra vonatkozó szabályokat határoz meg. Az 54. cikk értelmében a tagállamok 2011. január 20-ig az irányelvnek megfelelő nemzeti rendelkezéseket léptetnek hatályba és azokat 2011. július 20-tól alkalmazzák. Az irányelv II. mellékletének III. része 2013. július 20-tól alkalmazandó.

| (4) | Az irányelv II. melléklete III. részének 8. pontja tartalmazza a nitrózaminok és a nitrozálható anyagok tekintetében meghatározott értékeket. Ezeket az anyagokat tilos 3 évesnél fiatalabb gyermekek általi használatra tervezett játékokban vagy más, szájba vehető játékokban felhasználni, ha ezen anyagok kioldódása nitrózaminok esetében 0,05 mg/kg vagy ezt meghaladja, a nitrozálható anyagok esetében pedig 1 mg/kg vagy ezt meghaladja. Az irányelv II. melléklete III. részének 13. pontja specifikus kioldódási határértékeket állapít meg számos elem, többek között az ólom, az arzén, a higany, a bárium és az antimon tekintetében. Három különböző kioldódási határérték létezik a játék anyagának típusa szerint: száraz, törékeny, porszerű vagy hajlékony játékanyagok, folyékony vagy ragadós játékanyagok, és lekapart játékanyagok. Az alábbi határértékek nem léphetők túl: 13,5; 3,4 és 160 mg/kg az ólom, 3,8; 0,9 és 47 mg/kg az arzén, 7,5, 1,9 és 94 mg/kg a higany, 4 500, 1 125 és 56 000 mg/kg a bárium, és 45, 11,3 és 560 mg/kg az antimon esetében. |
| --- | --- |

(4)

Az irányelv II. melléklete III. részének 8. pontja tartalmazza a nitrózaminok és a nitrozálható anyagok tekintetében meghatározott értékeket. Ezeket az anyagokat tilos 3 évesnél fiatalabb gyermekek általi használatra tervezett játékokban vagy más, szájba vehető játékokban felhasználni, ha ezen anyagok kioldódása nitrózaminok esetében 0,05 mg/kg vagy ezt meghaladja, a nitrozálható anyagok esetében pedig 1 mg/kg vagy ezt meghaladja. Az irányelv II. melléklete III. részének 13. pontja specifikus kioldódási határértékeket állapít meg számos elem, többek között az ólom, az arzén, a higany, a bárium és az antimon tekintetében. Három különböző kioldódási határérték létezik a játék anyagának típusa szerint: száraz, törékeny, porszerű vagy hajlékony játékanyagok, folyékony vagy ragadós játékanyagok, és lekapart játékanyagok. Az alábbi határértékek nem léphetők túl: 13,5; 3,4 és 160 mg/kg az ólom, 3,8; 0,9 és 47 mg/kg az arzén, 7,5, 1,9 és 94 mg/kg a higany, 4 500, 1 125 és 56 000 mg/kg a bárium, és 45, 11,3 és 560 mg/kg az antimon esetében.

| (5) | A fogyasztási cikkekről szóló német rendelet (Bedarfsgegenständeverordnung) követelményeket határoz meg a nitrózaminokra és nitrozálható anyagokra. Ezeket a rendelkezéseket a játékokban található nitrózaminokra és nitrozálható anyagokra vonatkozó konkrét uniós rendelkezések hiányában 2008-ban fogadták el. A fogyasztási cikkekről szóló rendelet (Bedarfsgegenständeverordnung) előírja, hogy a 3 évesnél fiatalabb gyermekek számára tervezett, szájba vehető, természetes vagy szintetikus gumiból készült játékokból nitrózaminok és nitrozálható anyagok csak olyan kis mennyiségben juthatnak ki, amely a laboratóriumi kimutathatóság határértéke alatt van. Az említett rendelet jelenleg előírja, hogy a nitrózaminok és a nitrozálható anyagok kioldódási határértéke 0,01 mg/kg legyen nitrózaminok esetében, nitrozálható anyagok esetében pedig 0,1 mg/kg alatti. A nitrózaminokra és a nitrozálható anyagokra vonatkozó részletes előírásokat az 1997. december 23-án közzétett és legutóbb 2007. március 6-án módosított, fogyasztási cikkekről szóló rendelet (Bedarfsgegenständeverordnung) 4. mellékletének 1.b pontja és 10. mellékletének 6. pontja tartalmazza. |
| --- | --- |

(5)

A fogyasztási cikkekről szóló német rendelet (Bedarfsgegenständeverordnung) követelményeket határoz meg a nitrózaminokra és nitrozálható anyagokra. Ezeket a rendelkezéseket a játékokban található nitrózaminokra és nitrozálható anyagokra vonatkozó konkrét uniós rendelkezések hiányában 2008-ban fogadták el. A fogyasztási cikkekről szóló rendelet (Bedarfsgegenständeverordnung) előírja, hogy a 3 évesnél fiatalabb gyermekek számára tervezett, szájba vehető, természetes vagy szintetikus gumiból készült játékokból nitrózaminok és nitrozálható anyagok csak olyan kis mennyiségben juthatnak ki, amely a laboratóriumi kimutathatóság határértéke alatt van. Az említett rendelet jelenleg előírja, hogy a nitrózaminok és a nitrozálható anyagok kioldódási határértéke 0,01 mg/kg legyen nitrózaminok esetében, nitrozálható anyagok esetében pedig 0,1 mg/kg alatti. A nitrózaminokra és a nitrozálható anyagokra vonatkozó részletes előírásokat az 1997. december 23-án közzétett és legutóbb 2007. március 6-án módosított, fogyasztási cikkekről szóló rendelet (Bedarfsgegenständeverordnung) 4. mellékletének 1.b pontja és 10. mellékletének 6. pontja tartalmazza.

| (6) | A felszerelések és termékek biztonságáról szóló második rendelet (Verordnung über die Sicherheit von Spielzeug – 2. GPSGV) elsősorban a következő elemekkel foglalkozik: ólom, arzén, higany, bárium és antimon. Az említett elemek tekintetében a felszerelések és termékek biztonságáról szóló második rendeletben (Verordnung über die Sicherheit von Spielzeug – 2. GPSGV) szereplő határértékek azonosak a játékok biztonságára vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1988. május 3-i 88/378/EGK tanácsi irányelvben (2) előírtakkal. Ezek a határértékek az EU-n belül 1990 óta alkalmazandók. A napi maximális biológiai hasznosíthatóság az ólom esetében 0,7 μg, az arzén esetében 0,1 μg, a higany esetében 0,5 μg, a bárium esetében 25,0 μg, és az antimon esetében 0,2 μg. Az említett elemekre vonatkozó részletes előírások a legutóbb a 2007. március 6-i rendelettel módosított, a felszerelések és termékek biztonságáról szóló második rendelet (Verordnung über die Sicherheit von Spielzeug – 2. GPSGV) 2. §-ban kerültek meghatározásra. |
| --- | --- |

(6)

A felszerelések és termékek biztonságáról szóló második rendelet (Verordnung über die Sicherheit von Spielzeug – 2. GPSGV) elsősorban a következő elemekkel foglalkozik: ólom, arzén, higany, bárium és antimon. Az említett elemek tekintetében a felszerelések és termékek biztonságáról szóló második rendeletben (Verordnung über die Sicherheit von Spielzeug – 2. GPSGV) szereplő határértékek azonosak a játékok biztonságára vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1988. május 3-i 88/378/EGK tanácsi irányelvben (2) előírtakkal. Ezek a határértékek az EU-n belül 1990 óta alkalmazandók. A napi maximális biológiai hasznosíthatóság az ólom esetében 0,7 μg, az arzén esetében 0,1 μg, a higany esetében 0,5 μg, a bárium esetében 25,0 μg, és az antimon esetében 0,2 μg. Az említett elemekre vonatkozó részletes előírások a legutóbb a 2007. március 6-i rendelettel módosított, a felszerelések és termékek biztonságáról szóló második rendelet (Verordnung über die Sicherheit von Spielzeug – 2. GPSGV) 2. §-ban kerültek meghatározásra.

| (7) | Az irányelv elfogadásakor (2009. májusban) Németország az irányelv elfogadása ellen szavazott, mert véleménye szerint a vegyi anyagokra vonatkozó követelmények nem nyújtanak megfelelő szintű védelmet. |
| --- | --- |

(7)

Az irányelv elfogadásakor (2009. májusban) Németország az irányelv elfogadása ellen szavazott, mert véleménye szerint a vegyi anyagokra vonatkozó követelmények nem nyújtanak megfelelő szintű védelmet.

| (8) | A Szövetségi Gazdasági és Technológiai Minisztérium által küldött, 2011. január 20-án beérkezett első levélben a német szövetségi kormány az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdése alapján azzal a kéréssel fordult a Bizottsághoz, hogy engedélyezze számára a német jogszabályok meglévő rendelkezéseinek fenntartását a játékanyagokból kioldódó öt elem – ólom, arzén, higany, bárium és antimon –, valamint a nitrózaminok és nitrozálható anyagok tekintetében az irányelv II. melléklete III. részének hatálybalépése időpontján után is A kérés teljes indokolását a német szövetségi kormány a német állandó képviselet 2011. március 2-i keltezésű levelével küldte el. A részletes indokolás számos mellékletet tartalmazott, köztük az említett anyagoknak a Bundesinstitut für Risikobewertung (a továbbiakban: BfR) által 2011 januárjában végzett egészségügyi értékeléséről szóló tudományos tanulmányokat is. |
| --- | --- |

(8)

A Szövetségi Gazdasági és Technológiai Minisztérium által küldött, 2011. január 20-án beérkezett első levélben a német szövetségi kormány az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdése alapján azzal a kéréssel fordult a Bizottsághoz, hogy engedélyezze számára a német jogszabályok meglévő rendelkezéseinek fenntartását a játékanyagokból kioldódó öt elem – ólom, arzén, higany, bárium és antimon –, valamint a nitrózaminok és nitrozálható anyagok tekintetében az irányelv II. melléklete III. részének hatálybalépése időpontján után is A kérés teljes indokolását a német szövetségi kormány a német állandó képviselet 2011. március 2-i keltezésű levelével küldte el. A részletes indokolás számos mellékletet tartalmazott, köztük az említett anyagoknak a Bundesinstitut für Risikobewertung (a továbbiakban: BfR) által 2011 januárjában végzett egészségügyi értékeléséről szóló tudományos tanulmányokat is.

| (9) | A Bizottság 2011. február 24-i és 2011. március 14-i levelében erősítette meg a kérés átvételét, és a válaszadásra vonatkozó határidőt az EUMSZ 114. cikke (6) bekezdésével összhangban 2011. szeptember 5-é ben határozta meg. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság 2011. február 24-i és 2011. március 14-i levelében erősítette meg a kérés átvételét, és a válaszadásra vonatkozó határidőt az EUMSZ 114. cikke (6) bekezdésével összhangban 2011. szeptember 5-é ben határozta meg.

| (10) | A Bizottság 2011. június 24-án kelt levelében tájékoztatta a többi tagállamot a német szövetségi kormánytól kapott értesítésről. A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett (3), az értesítésére vonatkozó közleménnyel tájékoztatta az érdekelt feleket azon nemzeti rendelkezésekről, amelyeket a német szövetségi kormány fenn szándékozik tartani, valamint a fenntartást alátámasztó indokokról. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság 2011. június 24-án kelt levelében tájékoztatta a többi tagállamot a német szövetségi kormánytól kapott értesítésről. A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett (3), az értesítésére vonatkozó közleménnyel tájékoztatta az érdekelt feleket azon nemzeti rendelkezésekről, amelyeket a német szövetségi kormány fenn szándékozik tartani, valamint a fenntartást alátámasztó indokokról.

| (11) | A 114. cikk (4) bekezdése azokra esetekre vonatkozik, amelyeknél a nemzeti rendelkezéseket olyan uniós harmonizációs intézkedéssel kapcsolatban jelentik be, amelyeket az uniós intézkedések elfogadása előtt fogadnak el és léptetnek hatályba, és ahol a nemzeti rendelkezések fenntartása összeegyeztethetetlen lenne az uniós harmonizációs intézkedéssel. A nemzeti rendelkezésekkel kapcsolatos értesítést a korábbi EK-Szerződés 95. cikke alapján elfogadott harmonizációs intézkedéssel, a 2009/48/EK irányelvvel kapcsolatban nyújtották be. E nemzeti rendelkezések elfogadása és hatálybalépése 1990-ben és 2008-ban, azaz az említett irányelv elfogadását megelőzően történt.
  Ezen túlmenően a 114. cikk (4) bekezdése előírja, hogy a nemzeti rendelkezések bejelentésekor csatolni kell a 36. cikkben említett lényeges követelmények közül eggyel vagy többel, vagy a környezet, illetve a munkakörnyezet védelmével kapcsolatos indokok ismertetését. A Németország által benyújtott kérelem tartalmazza az emberi egészség védelmével kapcsolatos okok kifejtését, amelyek Németország véleménye szerint indokolttá teszik a nemzeti rendelkezések fenntartását.
  A fentiek fényében a Bizottság úgy véli, hogy a Németország által az öt elem – az ólom, arzén, higany, bárium és antimon –, valamint a nitrózaminok és nitrozálható anyagok tekintetében alkalmazandó nemzeti rendelkezések fenntartására vonatkozó kérelem befogadható. |
| --- | --- |

(11)

A 114. cikk (4) bekezdése azokra esetekre vonatkozik, amelyeknél a nemzeti rendelkezéseket olyan uniós harmonizációs intézkedéssel kapcsolatban jelentik be, amelyeket az uniós intézkedések elfogadása előtt fogadnak el és léptetnek hatályba, és ahol a nemzeti rendelkezések fenntartása összeegyeztethetetlen lenne az uniós harmonizációs intézkedéssel. A nemzeti rendelkezésekkel kapcsolatos értesítést a korábbi EK-Szerződés 95. cikke alapján elfogadott harmonizációs intézkedéssel, a 2009/48/EK irányelvvel kapcsolatban nyújtották be. E nemzeti rendelkezések elfogadása és hatálybalépése 1990-ben és 2008-ban, azaz az említett irányelv elfogadását megelőzően történt.

Ezen túlmenően a 114. cikk (4) bekezdése előírja, hogy a nemzeti rendelkezések bejelentésekor csatolni kell a 36. cikkben említett lényeges követelmények közül eggyel vagy többel, vagy a környezet, illetve a munkakörnyezet védelmével kapcsolatos indokok ismertetését. A Németország által benyújtott kérelem tartalmazza az emberi egészség védelmével kapcsolatos okok kifejtését, amelyek Németország véleménye szerint indokolttá teszik a nemzeti rendelkezések fenntartását.

A fentiek fényében a Bizottság úgy véli, hogy a Németország által az öt elem – az ólom, arzén, higany, bárium és antimon –, valamint a nitrózaminok és nitrozálható anyagok tekintetében alkalmazandó nemzeti rendelkezések fenntartására vonatkozó kérelem befogadható.

| (12) | Az összes adat és információ pontos vizsgálatát követően a Bizottság úgy véli, hogy a 114. cikk (6) bekezdés harmadik albekezdésében meghatározott feltételek teljesültek ahhoz, hogy igénybe vehesse azon hat hónap meghosszabbításának lehetőségét, amelyen belül jóvá kell hagynia vagy vissza kell utasítania a Németország által bejelentett nemzeti rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(12)

Az összes adat és információ pontos vizsgálatát követően a Bizottság úgy véli, hogy a 114. cikk (6) bekezdés harmadik albekezdésében meghatározott feltételek teljesültek ahhoz, hogy igénybe vehesse azon hat hónap meghosszabbításának lehetőségét, amelyen belül jóvá kell hagynia vagy vissza kell utasítania a Németország által bejelentett nemzeti rendelkezéseket.

| (13) | A német szövetségi kormány számos, részletes indokolást és tudományos információt tartalmazó információt tartalmazó mellékletet csatolt a bejelentett nemzeti intézkedésekhez. Ez magában foglalta különösen a BfR által az ólom, antimon, bárium, arzén és higany, valamint a nitrózaminok és nitrozálható anyagok tekintetében végzett 2011. januári egészségügyi értékelést. |
| --- | --- |

(13)

A német szövetségi kormány számos, részletes indokolást és tudományos információt tartalmazó információt tartalmazó mellékletet csatolt a bejelentett nemzeti intézkedésekhez. Ez magában foglalta különösen a BfR által az ólom, antimon, bárium, arzén és higany, valamint a nitrózaminok és nitrozálható anyagok tekintetében végzett 2011. januári egészségügyi értékelést.

| (14) | A BfR által benyújtott információk részletes és összetett toxikológiai adatokat tartalmaznak az említett anyagokra vonatkozóan, valamint kiterjedten hivatkoznak tudományos jelentésekre és szakirodalmi forrásokra. Az EUMSZ 114. cikke (6) bekezdése szerinti bizottsági határozat elkészítéséhez ellenőrizni szükséges, hogy a Németország által benyújtott információkat már megvizsgálták és figyelembe vették-e az irányelv felülvizsgálati folyamata során, vagy azokat új tudományos információnak kell-e tekinteni. |
| --- | --- |

(14)

A BfR által benyújtott információk részletes és összetett toxikológiai adatokat tartalmaznak az említett anyagokra vonatkozóan, valamint kiterjedten hivatkoznak tudományos jelentésekre és szakirodalmi forrásokra. Az EUMSZ 114. cikke (6) bekezdése szerinti bizottsági határozat elkészítéséhez ellenőrizni szükséges, hogy a Németország által benyújtott információkat már megvizsgálták és figyelembe vették-e az irányelv felülvizsgálati folyamata során, vagy azokat új tudományos információnak kell-e tekinteni.

| (15) | Az irányelv a 46. cikkben lehetővé teszi bizonyos vegyi anyagokkal kapcsolatos rendelkezések módosítását a technikai és tudományos fejlődéssel való összeegyeztetés érdekében. A Németország által benyújtott kérelemben szereplő öt elemre (ólom, arzén, bárium, higany és antimon) vonatkozó rendelkezések ezért a legfrissebb tudományos információkkal összhangban módosíthatók. |
| --- | --- |

(15)

Az irányelv a 46. cikkben lehetővé teszi bizonyos vegyi anyagokkal kapcsolatos rendelkezések módosítását a technikai és tudományos fejlődéssel való összeegyeztetés érdekében. A Németország által benyújtott kérelemben szereplő öt elemre (ólom, arzén, bárium, higany és antimon) vonatkozó rendelkezések ezért a legfrissebb tudományos információkkal összhangban módosíthatók.

| (16) | A Bizottság 2010-ben a tagállamok kérésére a játékokban található vegyi anyagokkal foglalkozó munkacsoportot hozott létre (a továbbiakban: munkacsoport). A Németország, Dánia, Olaszország, Franciaország, Svédország, Ausztria, Hollandia, a Cseh Köztársaság, valamint ipari és fogyasztói szervezetek vegyész szakértőiből álló munkacsoport értékeli az új tudományos információkat, és tesz ajánlást a tagállamok és a Bizottság számára azzal kapcsolatban, hogy miként lépjenek előre az irányelvben található, bizonyos vegyi anyagokra vonatkozó rendelkezések módosítása tekintetében. |
| --- | --- |

(16)

A Bizottság 2010-ben a tagállamok kérésére a játékokban található vegyi anyagokkal foglalkozó munkacsoportot hozott létre (a továbbiakban: munkacsoport). A Németország, Dánia, Olaszország, Franciaország, Svédország, Ausztria, Hollandia, a Cseh Köztársaság, valamint ipari és fogyasztói szervezetek vegyész szakértőiből álló munkacsoport értékeli az új tudományos információkat, és tesz ajánlást a tagállamok és a Bizottság számára azzal kapcsolatban, hogy miként lépjenek előre az irányelvben található, bizonyos vegyi anyagokra vonatkozó rendelkezések módosítása tekintetében.

| (17) | A Bizottság ki fogja kérni a munkacsoport véleményét a Németországtól kapott részletes indokolással kapcsolatban annak meghatározása érdekében, hogy az új tudományos információnak minősül-e és következésképpen felhasználható-e az irányelv vegyi anyagokkal kapcsolatos rendelkezéseinek módosítására és szigorúbb előírások bevezetésére. A munkacsoport következő ülésére 2011. augusztus 31-én kerül sor. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság ki fogja kérni a munkacsoport véleményét a Németországtól kapott részletes indokolással kapcsolatban annak meghatározása érdekében, hogy az új tudományos információnak minősül-e és következésképpen felhasználható-e az irányelv vegyi anyagokkal kapcsolatos rendelkezéseinek módosítására és szigorúbb előírások bevezetésére. A munkacsoport következő ülésére 2011. augusztus 31-én kerül sor.

| (18) | Ezenkívül 2011. április 5-én a munkacsoport a tagállami szakértők számára az ólomra vonatkozó jelenlegi határértékek lefelé történő módosítását ajánlotta. Ezeket az ajánlásokat a Bizottság és a tagállami szakértők támogatták. A Bizottság megkezdte a módosításhoz szükséges előkészítő munkát, az előzetes hatásvizsgálati jelentést pedig a tagállami szakértők 2011 októberében tartandó következő ülésén nyújtják be megvitatásra. A hivatalos javaslatot a 2012 első felében tervezik elfogadni. |
| --- | --- |

(18)

Ezenkívül 2011. április 5-én a munkacsoport a tagállami szakértők számára az ólomra vonatkozó jelenlegi határértékek lefelé történő módosítását ajánlotta. Ezeket az ajánlásokat a Bizottság és a tagállami szakértők támogatták. A Bizottság megkezdte a módosításhoz szükséges előkészítő munkát, az előzetes hatásvizsgálati jelentést pedig a tagállami szakértők 2011 októberében tartandó következő ülésén nyújtják be megvitatásra. A hivatalos javaslatot a 2012 első felében tervezik elfogadni.

| (19) | A munkacsoport megtárgyalta a bárium jelenlegi határértékeit és kijelentette, hogy nem áll rendelkezésre új tudományos bizonyíték, azonban tudományos szervezetek különböző értékelésekre jutottak. A munkacsoport úgy döntött, hogy további vitára van szükség. A munkacsoport várhatóan a 2011. augusztus 31-i ülés során véglegesíti javaslatait, amelyeket ezután 2011 októberében nyújtanak be a tagállami szakértőknek. |
| --- | --- |

(19)

A munkacsoport megtárgyalta a bárium jelenlegi határértékeit és kijelentette, hogy nem áll rendelkezésre új tudományos bizonyíték, azonban tudományos szervezetek különböző értékelésekre jutottak. A munkacsoport úgy döntött, hogy további vitára van szükség. A munkacsoport várhatóan a 2011. augusztus 31-i ülés során véglegesíti javaslatait, amelyeket ezután 2011 októberében nyújtanak be a tagállami szakértőknek.

| (20) | A fogyasztók biztonságával foglalkozó tudományos bizottság (SCCS) jelenleg értékeli a nitrózaminok és nitrozálható anyagok léggömbökben és kozmetikai termékekben való jelenléte miatti kockázat súlyosságát. A várhatóan 2011 szeptemberére elkészülő szakvélemény új megvilágításba helyezi a gyermekek nitrózaminoknak és nitrozálható anyagoknak való kitettségét és az e kitettséghez kapcsolódó kockázatokat. |
| --- | --- |

(20)

A fogyasztók biztonságával foglalkozó tudományos bizottság (SCCS) jelenleg értékeli a nitrózaminok és nitrozálható anyagok léggömbökben és kozmetikai termékekben való jelenléte miatti kockázat súlyosságát. A várhatóan 2011 szeptemberére elkészülő szakvélemény új megvilágításba helyezi a gyermekek nitrózaminoknak és nitrozálható anyagoknak való kitettségét és az e kitettséghez kapcsolódó kockázatokat.

| (21) | A 114. cikk (6) bekezdésének első albekezdése szerinti bizottsági határozat elfogadásáig ezért meg kell várni a folyamatban levő tárgyalások és értékelések eredményét annak érdekében, hogy minden vonatkozó jelenlegi és jövőbeni bizonyítékot körültekintően lehessen kiértékelni, és azoknak megfelelően lehessen következetéseket levonni a nemzeti intézkedésekre vonatkozóan. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy 2012. március 5-ig indokolt meghosszabbítani azon hat hónapos időszakot, amelyen belül jóvá kell hagynia vagy vissza kell utasítania a nemzeti rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(21)

A 114. cikk (6) bekezdésének első albekezdése szerinti bizottsági határozat elfogadásáig ezért meg kell várni a folyamatban levő tárgyalások és értékelések eredményét annak érdekében, hogy minden vonatkozó jelenlegi és jövőbeni bizonyítékot körültekintően lehessen kiértékelni, és azoknak megfelelően lehessen következetéseket levonni a nemzeti intézkedésekre vonatkozóan. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy 2012. március 5-ig indokolt meghosszabbítani azon hat hónapos időszakot, amelyen belül jóvá kell hagynia vagy vissza kell utasítania a nemzeti rendelkezéseket.

| (22) | Ahogy az irányelv 55. cikkében is szerepel, a II. melléklet III. részének 8. és 13. pontja 2013. július 20-ától alkalmazandó. 2013. július 20-ig a jelenlegi, 88/378/EGK irányelvben, valamint a felszerelések és termékek biztonságáról szóló második rendeletben (Verordnung über die Sicherheit von Spielzeug – 2. GPSGV) az ólomra, az antimonra, a báriumra, az arzénra és a higanyra vonatkozóan meghatározott jelenlegi rendelkezések alkalmazandók. Mivel a játékok által kibocsátott nitrózaminokra és nitrozálható anyagokra nem vonatkoznak uniós rendelkezések, a fogyasztási cikkekről szóló rendelet (Bedarfsgegenständeverordnung) 4. mellékletének 1.b. pontja és 10. mellékletének 6. pontja 2013. július 20-ig továbbra is alkalmazandó marad. |
| --- | --- |

(22)

Ahogy az irányelv 55. cikkében is szerepel, a II. melléklet III. részének 8. és 13. pontja 2013. július 20-ától alkalmazandó. 2013. július 20-ig a jelenlegi, 88/378/EGK irányelvben, valamint a felszerelések és termékek biztonságáról szóló második rendeletben (Verordnung über die Sicherheit von Spielzeug – 2. GPSGV) az ólomra, az antimonra, a báriumra, az arzénra és a higanyra vonatkozóan meghatározott jelenlegi rendelkezések alkalmazandók. Mivel a játékok által kibocsátott nitrózaminokra és nitrozálható anyagokra nem vonatkoznak uniós rendelkezések, a fogyasztási cikkekről szóló rendelet (Bedarfsgegenständeverordnung) 4. mellékletének 1.b. pontja és 10. mellékletének 6. pontja 2013. július 20-ig továbbra is alkalmazandó marad.

| (23) | Mivel a német szövetségi kormány által fenntartani szándékozott nemzeti rendelkezések 2013. július 20-a előtt nem vesztik hatályukat, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az emberi egészséget érintő veszély hiányára vonatkozó feltétel teljesült. |
| --- | --- |

(23)

Mivel a német szövetségi kormány által fenntartani szándékozott nemzeti rendelkezések 2013. július 20-a előtt nem vesztik hatályukat, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az emberi egészséget érintő veszély hiányára vonatkozó feltétel teljesült.

| (24) | A fentiek fényében a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Németország által a 2011. március 2-án benyújtott értesítésben foglalt, a 3 évesnél fiatalabb gyermekeknek szánt és más, szájba vehető játékokban található ólom, arzén, higany, bárium és antimon, valamint a nitrózaminok és nitrozálható anyagok tekintetében meghatározott határértékek fenntartásának jóváhagyására irányuló kérelem befogadható. |
| --- | --- |

(24)

A fentiek fényében a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Németország által a 2011. március 2-án benyújtott értesítésben foglalt, a 3 évesnél fiatalabb gyermekeknek szánt és más, szájba vehető játékokban található ólom, arzén, higany, bárium és antimon, valamint a nitrózaminok és nitrozálható anyagok tekintetében meghatározott határértékek fenntartásának jóváhagyására irányuló kérelem befogadható.

| (25) | Az ügy összetettsége, valamint az emberi egészséget érintő veszélyt hangsúlyozó bizonyítékok hiánya miatt azonban a Bizottság indokoltnak tartja, hogy a 114. cikk (6) bekezdése első albekezdésében említett határidőt 2012. március 5-ig terjedő további időszakkal meghosszabbítsa, |
| --- | --- |

(25)

Az ügy összetettsége, valamint az emberi egészséget érintő veszélyt hangsúlyozó bizonyítékok hiánya miatt azonban a Bizottság indokoltnak tartja, hogy a 114. cikk (6) bekezdése első albekezdésében említett határidőt 2012. március 5-ig terjedő további időszakkal meghosszabbítsa,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az EUMSZ. 114. cikke (6) bekezdésének harmadik albekezdése értelmében a Németország által a 114. cikk (4) bekezdése alapján, az öt elem – az ólom, arzén, higany, bárium és antimon –, valamint a nitrózaminok és nitrozálható anyagok tekintetében alkalmazandó nemzeti rendelkezések jóváhagyására vagy visszautasítására 2011. március 2-án bejelentett, a hivatkozott cikk első albekezdésében említett 6 hónapos határidő 2012. március 5-ig meghosszabbításra kerül.

2. cikk

Ennek a határozatnak a Német Szövetségi Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2011. augusztus 4-én.

a Bizottság részéről

Antonio TAJANI

alelnök

---

(1)  HL L 170., 2009.6.30., 1. o.

1

(2)  HL L 187., 1988.7.16., 1. o.

2

(3)  HL C 159., 2011.5.28., 23. o.

3

---

| 19.8.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 214/19 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 214/19

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2011. augusztus 17.)

a bizalmas adatokhoz való tudományos célú hozzáférésre feljogosított kutatókat foglalkoztató szervezetek jegyzékének megállapításáról szóló 2004/452/EK határozat módosításáról

(az értesítés a C(2011) 5777. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2011/511/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az európai statisztikákról szóló, 2009. március 11-i 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 23. cikkére,

mivel:

| (1) | A bizalmas adatokhoz való tudományos célú hozzáférésről szóló, 2002. május 17-i 831/2002/EK bizottsági rendelet (2) – statisztikai következtetések tudományos célú megállapításának lehetővé tétele érdekében – meghatározza a közösségi hatósághoz eljuttatott bizalmas adatokhoz történő hozzáférés engedélyezésének feltételeit, valamint azokat a szabályokat, amelyek a közösségi és a nemzeti hatóságok e hozzáférés előmozdítását szolgáló együttműködésére vonatkoznak. |
| --- | --- |

(1)

A bizalmas adatokhoz való tudományos célú hozzáférésről szóló, 2002. május 17-i 831/2002/EK bizottsági rendelet (2) – statisztikai következtetések tudományos célú megállapításának lehetővé tétele érdekében – meghatározza a közösségi hatósághoz eljuttatott bizalmas adatokhoz történő hozzáférés engedélyezésének feltételeit, valamint azokat a szabályokat, amelyek a közösségi és a nemzeti hatóságok e hozzáférés előmozdítását szolgáló együttműködésére vonatkoznak.

| (2) | A 2004/452/EK bizottsági határozat (3) megállapította a bizalmas adatokhoz való tudományos célú hozzáférésre feljogosított kutatókat foglalkoztató szervezetek jegyzékét. |
| --- | --- |

(2)

A 2004/452/EK bizottsági határozat (3) megállapította a bizalmas adatokhoz való tudományos célú hozzáférésre feljogosított kutatókat foglalkoztató szervezetek jegyzékét.

| (3) | Az Európai Bizottság Foglalkoztatás, Szociális Ügyek és Társadalmi Összetartozás Főigazgatóságának „A szociális védelemre és a társadalmi befogadásra irányuló stratégia” elnevezésű egységét és a Költségvetési Tanulmányok Intézetét (Instituto de Estudios Fiscales – IEF) olyan szervezetnek kell tekinteni, amely megfelel a kívánt követelményeknek, és ezért fel kell venni a 831/2002/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésének e) pontjában említett hivatalok, szervezetek és intézmények jegyzékébe. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Bizottság Foglalkoztatás, Szociális Ügyek és Társadalmi Összetartozás Főigazgatóságának „A szociális védelemre és a társadalmi befogadásra irányuló stratégia” elnevezésű egységét és a Költségvetési Tanulmányok Intézetét (Instituto de Estudios Fiscales – IEF) olyan szervezetnek kell tekinteni, amely megfelel a kívánt követelményeknek, és ezért fel kell venni a 831/2002/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésének e) pontjában említett hivatalok, szervezetek és intézmények jegyzékébe.

| (4) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az európai statisztikai rendszer bizottságának (ESR-bizottság) véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az európai statisztikai rendszer bizottságának (ESR-bizottság) véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2004/452/EK határozat mellékletének helyébe e határozat mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2011. augusztus 17-én.

a Bizottság részéről

Olli REHN

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 87., 2009.3.31., 164. o.

1

(2)  HL L 133., 2002.5.18., 7. o.

2

(3)  HL L 156., 2004.4.30., 1. o.

3

---

MELLÉKLET

„MELLÉKLET

SZERVEZETEK, AMELYEK KUTATÓI TUDOMÁNYOS CÉLBÓL BIZALMAS ADATOKHOZ FÉRHETNEK HOZZÁ

Európai Központi Bank

Spanyol Központi Bank

Olasz Központi Bank

Cornell Egyetem (New York Állam, Amerikai Egyesült Államok)

New York Városi Egyetem (New York City University), Baruch College, Politikatudományi Tanszék (New York Állam, Amerikai Egyesült Államok)

Német Központi Bank

Az Európai Bizottság Foglalkoztatási, Szociális és Esélyegyenlőségi Főigazgatóságának Foglalkoztatáselemzési egysége (Employment Analysis Unit)

Tel Aviv-i Egyetem (Izrael)

Világbank

A Princeton Egyetem Woodrow Wilson Közigazgatási és Külpolitikai Intézetének Egészségügyi és Jóléti Központja, New Jersey Állam, Amerikai Egyesült Államok (Center of Health and Wellbeing of the Woodrow Wilson School of Public and International Affairs)

Chicagói Egyetem, Illinois állam, Amerikai Egyesült Államok

Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD)

Család- és Munkaügyi Statisztikai Tanulmányok Központja, Kanada, Ottawa, Ontario Állam, Kanada (Family and Labour Studies Division of Statistics Canada)

Az Európai Bizottság Közös Kutatóközpont Főigazgatóságának az Ökonometria és Statisztikai Támogatás a Csalás Elleni Küzdelemhez Egysége (Econometrics and Statistical Support to Antifraud [ESAF] Unit, Directorate General Joint Research Centre of the European Commission)

Az Európai Bizottság Közös Kutatóközpont Főigazgatóságának a Támogatás az Európai Kutatási Térség Programjának Egysége (Support to the European Research Area [SERA] Unit, Directorate General Joint Research Centre of the European Commission)

Canada Research Chair of the School of Social Science in the Atkinson Faculty of Liberal and Professional Studies at York University, Ontario, Kanada

A chicagói Illinois Egyetem, Chicago, Amerikai Egyesült Államok

A Kaliforniai Egyetemhez tartozó Rady School of Manegement, San Diego, Amerikai Egyesült Államok

A Munkaügyi, Munkaügyi Kapcsolatokért felelős és Szolidaritási Minisztérium Kutatási, Tanulmányi és Statisztikai Igazgatósága, (Direction de l’Animation de la Recherche, des Études et des Statistiques – DARES), Párizs, Franciaország

A New York Állami Egyetem Kutatási Alapítványa (Research Foundation of State University of New York [RFSUNY]), Albany, Amerikai Egyesült Államok

A Finn Központi Nyugdíjbiztosító Intézet (Eläketurvakeskus – ETK), Finnország

A Munkaügyi, Munkaügyi Kapcsolatokért felelős és Szolidaritási Minisztérium, az Egészségügyi, Ifjúsági és Sportminisztérium és a Költségvetési, Államháztartási és Közszolgálati Minisztérium felügyelete alatt álló Kutatás, Tanulmányok, Értékelés és Statisztika Igazgatósága (Direction de la recherche, des études, de l’évaluation et des statistiques – DREES), Párizs, Franciaország

Duke Egyetem (DUKE), Észak-Karolina ’llam, Egyesült Államok

Finn Társadalombiztosítási Intézet (Kansaneläkelaitos – KELA, Finnország)

Jeruzsálemi Héber Egyetem (Hebrew University of Jerusalem, HUJI, Izrael)

Belga Szövetségi Szociális Biztonsági Közszolgálat (Service public fédéral Sécurité sociale, Belgium)

Sabanci Egyetem (Tuzla/Isztambul, Törökország)

McGill Egyetem (Montreal, Kanada)

A gazdasági szolgálatért és a strukturális reformokért felelős igazgatóság (az Európai Bizottság Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatósága)

Az Európai Bizottság Foglalkoztatás, Szociális Ügyek és Társadalmi Összetartozás Főigazgatóságának »A szociális védelemre és a társadalmi befogadásra irányuló stratégia« egysége

Költségvetési Tanulmányok Intézete (Instituto de Estudios Fiscales – IEF), Madrid, Spanyolország”

---

| 19.8.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 214/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 214/22

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2011. augusztus 18.)

a 2004/211/EK határozat I. mellékletének az élő lófélék és ezek spermájának, petesejtjének és embriójának Európai Unióba történő behozatala tekintetében engedélyezett harmadik országok és országrészek jegyzékében a Bahreinra és Libanonra vonatkozó bejegyzések tekintetében történő módosításáról

(az értesítés a C(2011) 5863. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2011/512/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a 90/425/EGK irányelv A. mellékletének I. pontjában felsorolt külön közösségi szabályokban megállapított állat-egészségügyi követelmények hatálya alá nem tartozó állatok, spermák, petesejtek és embriók Közösségen belüli kereskedelmére és a Közösségbe történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi követelmények megállapításáról szóló, 1992. július 13-i 92/65/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 17. cikke (3) bekezdésének a) pontjára,

tekintettel a lófélék mozgására és harmadik országból történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi feltételekről szóló, 2009. november 30-i 2009/156/EK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 12. cikke (1) és (4) bekezdésére, valamint 19. cikkének bevezető mondatára és a) és b) pontjára,

mivel:

| (1) | A 92/65/EGK irányelv megállapítja az állatok és azok spermájának, petesejtjének és embriójának importjára vonatkozó feltételeket. E feltételeknek legalább egyenértékűeknek kell lenniük a tagállamok közötti kereskedelemre vonatkozókkal. |
| --- | --- |

(1)

A 92/65/EGK irányelv megállapítja az állatok és azok spermájának, petesejtjének és embriójának importjára vonatkozó feltételeket. E feltételeknek legalább egyenértékűeknek kell lenniük a tagállamok közötti kereskedelemre vonatkozókkal.

| (2) | A 2009/156/EK irányelv megállapítja az élő lófélék Unióba történő behozatalának állat-egészségügyi feltételeit. Az irányelv úgy rendelkezik, hogy lófélék Unióba történő behozatala csak olyan harmadik országokból engedélyezett, amelyek legalább hat hónapja mentesek a takonykórtól. |
| --- | --- |

(2)

A 2009/156/EK irányelv megállapítja az élő lófélék Unióba történő behozatalának állat-egészségügyi feltételeit. Az irányelv úgy rendelkezik, hogy lófélék Unióba történő behozatala csak olyan harmadik országokból engedélyezett, amelyek legalább hat hónapja mentesek a takonykórtól.

| (3) | A tagállamok által az élő lófélék, továbbá a lófélék spermájának, petesejtjeinek és embrióinak behozatalára feljogosított harmadik országok és azok részei jegyzékének megállapításáról, valamint a 93/195/EGK és a 94/63/EK határozat módosításáról szóló, 2004. január 6-i 2004/211/EK bizottsági határozat (3) megállapítja azon harmadik országok vagy – régiókba sorolás alkalmazása esetén – harmadik országok vagy azok részeinek jegyzékét, ahonnan a tagállamok engedélyezik a lóféléknek és ezek spermájának, petesejtjének és embriójának az importját, továbbá megadja az ilyen behozatalra alkalmazandó további feltételeket. E jegyzéket – amelyben szerepelnek a Libanonból származó törzskönyvezett lovak és azok spermái – az említett határozat I. melléklete tartalmazza. |
| --- | --- |

(3)

A tagállamok által az élő lófélék, továbbá a lófélék spermájának, petesejtjeinek és embrióinak behozatalára feljogosított harmadik országok és azok részei jegyzékének megállapításáról, valamint a 93/195/EGK és a 94/63/EK határozat módosításáról szóló, 2004. január 6-i 2004/211/EK bizottsági határozat (3) megállapítja azon harmadik országok vagy – régiókba sorolás alkalmazása esetén – harmadik országok vagy azok részeinek jegyzékét, ahonnan a tagállamok engedélyezik a lóféléknek és ezek spermájának, petesejtjének és embriójának az importját, továbbá megadja az ilyen behozatalra alkalmazandó további feltételeket. E jegyzéket – amelyben szerepelnek a Libanonból származó törzskönyvezett lovak és azok spermái – az említett határozat I. melléklete tartalmazza.

| (4) | Referencialaboratóriuma vizsgálata alapján az Állat-egészségügyi Világszervezet (OIE) közel-keleti regionális bizottsága arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy takonykórral (Burkholderia mallei) fertőzött lóféléket találtak Libanonban. |
| --- | --- |

(4)

Referencialaboratóriuma vizsgálata alapján az Állat-egészségügyi Világszervezet (OIE) közel-keleti regionális bizottsága arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy takonykórral (Burkholderia mallei) fertőzött lóféléket találtak Libanonban.

| (5) | Ezért a Libanonból származó törzskönyvezett lovak és azok spermájának Európai Unióba történő behozatala ezt követően nem engedélyezett. Ennek megfelelően a 2004/211/EK határozat I. mellékletében megállapított jegyzék Libanonra vonatkozó bejegyzését módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

Ezért a Libanonból származó törzskönyvezett lovak és azok spermájának Európai Unióba történő behozatala ezt követően nem engedélyezett. Ennek megfelelően a 2004/211/EK határozat I. mellékletében megállapított jegyzék Libanonra vonatkozó bejegyzését módosítani kell.

| (6) | 2010 áprilisában a Bizottság jelentést kapott a takonykór Bahrein északi részén való előfordulásának megerősített eseteiről. A törzskönyvezett lovak, ezek spermájának, petesejtjének és embriójának az Európai Unióba történő behozatala felfüggesztése érdekében a Bizottság elfogadta a 2004/211/EK határozatnak az élő lófélék és ezek spermájának, petesejtjének és embriójának közösségi behozatalára feljogosított harmadik országok és országrészek jegyzékében Bahreinre és Brazíliára vonatkozó bejegyzések tekintetében történő módosításáról szóló, 2010. június 14-i 2010/333/EU határozatot (4). |
| --- | --- |

(6)

2010 áprilisában a Bizottság jelentést kapott a takonykór Bahrein északi részén való előfordulásának megerősített eseteiről. A törzskönyvezett lovak, ezek spermájának, petesejtjének és embriójának az Európai Unióba történő behozatala felfüggesztése érdekében a Bizottság elfogadta a 2004/211/EK határozatnak az élő lófélék és ezek spermájának, petesejtjének és embriójának közösségi behozatalára feljogosított harmadik országok és országrészek jegyzékében Bahreinre és Brazíliára vonatkozó bejegyzések tekintetében történő módosításáról szóló, 2010. június 14-i 2010/333/EU határozatot (4).

| (7) | A Bahreinben 2011 júniusában végzett állat-egészségügyi vizsgálat elégséges bizonyítékot talált arra vonatkozóan, hogy Bahrein a betegség terjedését meggátoló intézkedéseket hajtott végre északon, a Bahrein egész területén lebonyolított megfigyelés pedig megerősítette, hogy ez a megbetegedés továbbra sem fordul elő Bahrein déli részén. Ezenkívül Bahrein bevezette a mozgás ellenőrzését, amely magában foglalja a lófélék Bahrein északi részéről a fő sziget déli részére való szállításának szigorú tilalmát. Következésképpen Bahrein régiókra osztható, és ezáltal engedélyezhető a Bahrein fő szigetének déli részéről származó törzskönyvezett lovak ideiglenes beléptetése és behozatala. |
| --- | --- |

(7)

A Bahreinben 2011 júniusában végzett állat-egészségügyi vizsgálat elégséges bizonyítékot talált arra vonatkozóan, hogy Bahrein a betegség terjedését meggátoló intézkedéseket hajtott végre északon, a Bahrein egész területén lebonyolított megfigyelés pedig megerősítette, hogy ez a megbetegedés továbbra sem fordul elő Bahrein déli részén. Ezenkívül Bahrein bevezette a mozgás ellenőrzését, amely magában foglalja a lófélék Bahrein északi részéről a fő sziget déli részére való szállításának szigorú tilalmát. Következésképpen Bahrein régiókra osztható, és ezáltal engedélyezhető a Bahrein fő szigetének déli részéről származó törzskönyvezett lovak ideiglenes beléptetése és behozatala.

| (8) | Ennek megfelelően a 2004/211/EK határozat I. mellékletében megállapított jegyzék Bahreinre vonatkozó bejegyzését módosítani kell, és Bahrein fő szigete déli részének határait pontosan meg kell adni. |
| --- | --- |

(8)

Ennek megfelelően a 2004/211/EK határozat I. mellékletében megállapított jegyzék Bahreinre vonatkozó bejegyzését módosítani kell, és Bahrein fő szigete déli részének határait pontosan meg kell adni.

| (9) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(9)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2004/211/EK határozat I. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | a Libanonra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:



















  „LB | Libanon | LB-0 | Az egész ország | E | — | — | — | — | — | — | — | — | —” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1.

a Libanonra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„LB

Libanon

LB-0

Az egész ország

E

—

—

—

—

—

—

—

—

—”

| 2. | a Bahreinre vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:



















  „BH | Bahrein | BH-0 | Az egész ország | E | — | — | — | — | — | — | — | — | — | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BH-1 | Bahrein fő szigetének déli része
  (A részleteket lásd a 4. rovatban.) | E | X | — | X | — | — | — | — | — | —” | |

2.

a Bahreinre vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„BH

Bahrein

BH-0

Az egész ország

E

—

—

—

—

—

—

—

—

—

BH-1

Bahrein fő szigetének déli része

(A részleteket lásd a 4. rovatban.)

E

X

—

X

—

—

—

—

—

—”

| 3. | a melléklet alapján a szöveg a 4. rovattal egészül ki. |
| --- | --- |

3.

a melléklet alapján a szöveg a 4. rovattal egészül ki.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2011. augusztus 18-án.

a Bizottság részéről

John DALLI

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 268., 1992.9.14., 54. o.

1

(2)  HL L 192., 2010.7.23., 1. o.

2

(3)  HL L 73., 2004.3.11., 1. o.

3

(4)  HL L 150., 2010.6.16., 53. o.

4

---

MELLÉKLET

A 2004/211/EK határozat I. melléklete a következő 4. rovattal egészül ki:

| „4. rovat: |
| --- |
| BH | Bahrein | BH-1 | Bahrein fő szigete déli részének határai







  Északi határvonal | : | A Zallaq autópálya nyugati partvidéki végétől, a Sofitel Hotel bejáratától keleti irányban a Zallaq autópálya és az SHK Khalifa autópálya kereszteződéséig,
  onnan az SHK Khalifa autópályán északi irányban Al Rawdha határáig a királyi palota fala által határolt területig,
  majd onnan az Al Radwha terület határa mentén keleti irányban az SHK Salman autópályán található Al Safra-i körforgalomig és onnan dél felé az Awali faluba bevezető úton található körforgalomig,
  onnan a Muaskar autópályán keleti irányban az Al Esteglal/Hawar autópályák találkozásánál található körforgalomig, majd a Hawar autópályán déli irányban haladva, amíg az véget nem ér a keleti partvidéken Askar falu bejáratánál. |
| Nyugati határvonal | : | partvonal |
| Keleti határvonal | : | partvonal |
| Déli határvonal | : | partvonal” |

„4. rovat:

BH

Bahrein

BH-1

Bahrein fő szigete déli részének határai

Északi határvonal

:

A Zallaq autópálya nyugati partvidéki végétől, a Sofitel Hotel bejáratától keleti irányban a Zallaq autópálya és az SHK Khalifa autópálya kereszteződéséig,

onnan az SHK Khalifa autópályán északi irányban Al Rawdha határáig a királyi palota fala által határolt területig,

majd onnan az Al Radwha terület határa mentén keleti irányban az SHK Salman autópályán található Al Safra-i körforgalomig és onnan dél felé az Awali faluba bevezető úton található körforgalomig,

onnan a Muaskar autópályán keleti irányban az Al Esteglal/Hawar autópályák találkozásánál található körforgalomig, majd a Hawar autópályán déli irányban haladva, amíg az véget nem ér a keleti partvidéken Askar falu bejáratánál.

Nyugati határvonal

:

partvonal

Keleti határvonal

:

partvonal

Déli határvonal

:

partvonal”

---