# Europos Sąjungos L 190/2014

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 190 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 57 tomas2014m. birželio 28d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 190

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

57 tomas2014m. birželio 28d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI |
| | * | Pranešimas dėl Europos Sąjungos ir Kinijos Liaudies Respublikos susitarimo pasikeičiant laiškais pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnio 6 dalį ir XXVIII straipsnį dėl nuolaidų pakeitimo Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įsipareigojimų sąrašuose joms stojant į Europos Sąjungą įsigaliojimo | 1 |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2014 m. birželio 24 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 713/2014, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1388/2013, kuriuo nustatomos tam tikrų žemės ūkio ir pramonės produktų Sąjungos autonominės tarifinės kvotos ir numatomas jų administravimas | 2 |
| | * | 2014 m. birželio 25 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 714/2014, kuriuo uždraudžiama su Graikijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti paprastuosius tunus Atlanto vandenyne, į rytus nuo 45° vakarų ilgumos, ir Viduržemio jūroje | 6 |
| | * | 2014 m. birželio 26 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 715/2014, kuriuo dėl rodiklių, rinktinų vykdant 2016 m. ūkių struktūros tyrimą, sąrašo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1166/2008 dėl ūkių struktūros tyrimų bei žemės ūkio gamybos metodų tyrimo III priedas (
  1
  ) | 8 |
| | * | 2014 m. birželio 27 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 716/2014 dėl bandomojo bendro projekto, reikalingo Europos oro eismo valdymo pagrindiniam planui įgyvendinti, sukūrimo (
  1
  ) | 19 |
| | * | 2014 m. birželio 27 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 717/2014 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo de minimis pagalbai žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuje | 45 |
| | * | 2014 m. birželio 27 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 718/2014, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 669/2009, kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 882/2004 nuostatos dėl sustiprintos tam tikrų negyvūninės kilmės pašarų ir maisto produktų importo oficialios kontrolės (
  1
  ) | 55 |
| | | 2014 m. birželio 27 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 719/2014, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 63 |
| | | 2014 m. birželio 27 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 720/2014 dėl importo teisių suteikimo pagal paraiškas, pateiktas 2014 m. liepos 1 d. – 2015 m. birželio 30 d. laikotarpiui pagal Reglamentu (EB) Nr. 431/2008 leidžiamą naudoti sušaldytos galvijienos tarifinę kvotą | 65 |
| | | SPRENDIMAI |
| | | 2014/404/ES |
| | * | 2014 m. birželio 20 d. Tarybos sprendimas, kuriuo panaikinamas Sprendimas 2010/282/ES dėl perviršinio deficito Austrijoje | 66 |
| | | 2014/405/ES |
| | * | 2014 m. birželio 20 d. Tarybos sprendimas, kuriuo panaikinamas Sprendimas 2010/284/ES dėl perviršinio deficito Čekijos Respublikoje | 69 |
| | | 2014/406/ES |
| | * | 2014 m. birželio 20 d. Tarybos sprendimas, kuriuo panaikinamas Sprendimas 2010/407/ES dėl perviršinio deficito Danijoje | 71 |
| | | 2014/407/ES |
| | * | 2014 m. birželio 20 d. Tarybos sprendimas, kuriuo panaikinamas Sprendimas 2010/287/ES dėl perviršinio deficito Nyderlanduose | 73 |
| | | 2014/408/ES |
| | * | 2014 m. birželio 20 d. Tarybos sprendimas, kuriuo panaikinamas Sprendimas 2010/290/ES dėl perviršinio deficito Slovakijoje | 76 |
| | | 2014/409/ES |
| | * | 2014 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimas dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi EEE jungtiniame komitete dėl EEE susitarimo 31 protokolo dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis, dalinio pakeitimo | 78 |
| | | 2014/410/ES |
| | * | 2014 m. birželio 24 d. Tarybos sprendimas dėl automatinio keitimosi DNR duomenimis Belgijoje pradžios | 80 |
| | | 2014/411/ES |
| | * | 2014 m. birželio 24 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriamas Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto Belgijai atstovaujantis narys | 82 |
| | | 2014/412/ES |
| | * | 2014 m. birželio 24 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriamas Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto Vokietijai atstovaujantis narys | 83 |
| | | 2014/413/ES |
| | * | 2014 m. birželio 24 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriamas Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto Austrijai atstovaujantis narys | 84 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

*

Pranešimas dėl Europos Sąjungos ir Kinijos Liaudies Respublikos susitarimo pasikeičiant laiškais pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnio 6 dalį ir XXVIII straipsnį dėl nuolaidų pakeitimo Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įsipareigojimų sąrašuose joms stojant į Europos Sąjungą įsigaliojimo

1

REGLAMENTAI

*

2014 m. birželio 24 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 713/2014, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1388/2013, kuriuo nustatomos tam tikrų žemės ūkio ir pramonės produktų Sąjungos autonominės tarifinės kvotos ir numatomas jų administravimas

2

*

2014 m. birželio 25 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 714/2014, kuriuo uždraudžiama su Graikijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti paprastuosius tunus Atlanto vandenyne, į rytus nuo 45° vakarų ilgumos, ir Viduržemio jūroje

6

*

2014 m. birželio 26 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 715/2014, kuriuo dėl rodiklių, rinktinų vykdant 2016 m. ūkių struktūros tyrimą, sąrašo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1166/2008 dėl ūkių struktūros tyrimų bei žemės ūkio gamybos metodų tyrimo III priedas (
  1
  )

1

8

*

2014 m. birželio 27 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 716/2014 dėl bandomojo bendro projekto, reikalingo Europos oro eismo valdymo pagrindiniam planui įgyvendinti, sukūrimo (
  1
  )

1

19

*

2014 m. birželio 27 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 717/2014 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo de minimis pagalbai žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuje

de minimis

45

*

2014 m. birželio 27 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 718/2014, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 669/2009, kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 882/2004 nuostatos dėl sustiprintos tam tikrų negyvūninės kilmės pašarų ir maisto produktų importo oficialios kontrolės (
  1
  )

1

55

2014 m. birželio 27 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 719/2014, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

63

2014 m. birželio 27 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 720/2014 dėl importo teisių suteikimo pagal paraiškas, pateiktas 2014 m. liepos 1 d. – 2015 m. birželio 30 d. laikotarpiui pagal Reglamentu (EB) Nr. 431/2008 leidžiamą naudoti sušaldytos galvijienos tarifinę kvotą

65

SPRENDIMAI

2014/404/ES

*

2014 m. birželio 20 d. Tarybos sprendimas, kuriuo panaikinamas Sprendimas 2010/282/ES dėl perviršinio deficito Austrijoje

66

2014/405/ES

*

2014 m. birželio 20 d. Tarybos sprendimas, kuriuo panaikinamas Sprendimas 2010/284/ES dėl perviršinio deficito Čekijos Respublikoje

69

2014/406/ES

*

2014 m. birželio 20 d. Tarybos sprendimas, kuriuo panaikinamas Sprendimas 2010/407/ES dėl perviršinio deficito Danijoje

71

2014/407/ES

*

2014 m. birželio 20 d. Tarybos sprendimas, kuriuo panaikinamas Sprendimas 2010/287/ES dėl perviršinio deficito Nyderlanduose

73

2014/408/ES

*

2014 m. birželio 20 d. Tarybos sprendimas, kuriuo panaikinamas Sprendimas 2010/290/ES dėl perviršinio deficito Slovakijoje

76

2014/409/ES

*

2014 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimas dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi EEE jungtiniame komitete dėl EEE susitarimo 31 protokolo dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis, dalinio pakeitimo

78

2014/410/ES

*

2014 m. birželio 24 d. Tarybos sprendimas dėl automatinio keitimosi DNR duomenimis Belgijoje pradžios

80

2014/411/ES

*

2014 m. birželio 24 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriamas Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto Belgijai atstovaujantis narys

82

2014/412/ES

*

2014 m. birželio 24 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriamas Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto Vokietijai atstovaujantis narys

83

2014/413/ES

*

2014 m. birželio 24 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriamas Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto Austrijai atstovaujantis narys

84

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

| 28.6.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 190/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 190/1

---

Pranešimas dėl Europos Sąjungos ir Kinijos Liaudies Respublikos susitarimo pasikeičiant laiškais pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnio 6 dalį ir XXVIII straipsnį dėl nuolaidų pakeitimo Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įsipareigojimų sąrašuose joms stojant į Europos Sąjungą įsigaliojimo

2013 m. rugsėjo 9 d. Briuselyje pasirašytas Europos Sąjungos ir Kinijos Liaudies Respublikos susitarimas pasikeičiant laiškais pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnio 6 dalį ir XXVIII straipsnį dėl nuolaidų pakeitimo Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įsipareigojimų sąrašuose joms stojant į Europos Sąjungą (1) įsigalios 2014 m. liepos 1 d.

---

(1)  OL L 64, 2014 3 4, p. 2.

---

REGLAMENTAI

| 28.6.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 190/2 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 190/2

---

TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 713/2014

2014 m. birželio 24 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1388/2013, kuriuo nustatomos tam tikrų žemės ūkio ir pramonės produktų Sąjungos autonominės tarifinės kvotos ir numatomas jų administravimas

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 31 straipsnį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | siekiant užtikrinti pakankamą ir nepertraukiamą tam tikrų prekių, kurių Sąjungoje pagaminama nepakankamai, tiekimą ir išvengti tam tikrų žemės ūkio ir pramonės produktų rinkos sutrikimų, Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1388/2013 (1) leista pradėti naudoti autonomines tarifines kvotas. Į tas tarifines kvotas patenkantys produktai gali būti importuojami į Sąjungą mokant mažesnės ar nulinės normos muitus. Dėl nurodytų priežasčių nuo 2014 m. liepos 1 d. reikia leisti pradėti naudoti nulinės muito normos tarifines kvotas atitinkamam šešių papildomų produktų kiekiui; |
| --- | --- |

(1)

siekiant užtikrinti pakankamą ir nepertraukiamą tam tikrų prekių, kurių Sąjungoje pagaminama nepakankamai, tiekimą ir išvengti tam tikrų žemės ūkio ir pramonės produktų rinkos sutrikimų, Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1388/2013 (1) leista pradėti naudoti autonomines tarifines kvotas. Į tas tarifines kvotas patenkantys produktai gali būti importuojami į Sąjungą mokant mažesnės ar nulinės normos muitus. Dėl nurodytų priežasčių nuo 2014 m. liepos 1 d. reikia leisti pradėti naudoti nulinės muito normos tarifines kvotas atitinkamam šešių papildomų produktų kiekiui;

| (2) | be to, tam tikrais atvejais turėtų būti pritaikytos esamos Sąjungos autonominės tarifinės kvotos. Dėl aiškumo ir siekiant atsižvelgti į naujausius produktų patobulinimus, dviejų produktų atveju turi būti pakeistas produkto aprašymas. Kito produkto atveju vienas iš TARIC kodų turi būti išbrauktas, nes dviguba klasifikacija paseno. Kitų trijų produktų atveju turi būti padidinti kvotų kiekiai, nes toks padidinimas atitinka ekonominės veiklos vykdytojų ir Sąjungos interesus; |
| --- | --- |

(2)

be to, tam tikrais atvejais turėtų būti pritaikytos esamos Sąjungos autonominės tarifinės kvotos. Dėl aiškumo ir siekiant atsižvelgti į naujausius produktų patobulinimus, dviejų produktų atveju turi būti pakeistas produkto aprašymas. Kito produkto atveju vienas iš TARIC kodų turi būti išbrauktas, nes dviguba klasifikacija paseno. Kitų trijų produktų atveju turi būti padidinti kvotų kiekiai, nes toks padidinimas atitinka ekonominės veiklos vykdytojų ir Sąjungos interesus;

| (3) | galiausiai dviejų produktų atveju Sąjungos autonominės tarifinės kvotos turėtų būti panaikintos atitinkamai nuo 2014 m. liepos 1 d. ir 2015 m. sausio 1 d., nes nuo tų datų Sąjunga nesuinteresuota toliau jas taikyti; |
| --- | --- |

(3)

galiausiai dviejų produktų atveju Sąjungos autonominės tarifinės kvotos turėtų būti panaikintos atitinkamai nuo 2014 m. liepos 1 d. ir 2015 m. sausio 1 d., nes nuo tų datų Sąjunga nesuinteresuota toliau jas taikyti;

| (4) | todėl Reglamentas (ES) Nr. 1388/2013 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(4)

todėl Reglamentas (ES) Nr. 1388/2013 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (5) | kadangi autonominių tarifinių kvotų pakeitimai pagal šį reglamentą turi įsigalioti nuo 2014 m. liepos 1 d., šis reglamentas turėtų būti pradėtas taikyti nuo tos datos ir įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(5)

kadangi autonominių tarifinių kvotų pakeitimai pagal šį reglamentą turi įsigalioti nuo 2014 m. liepos 1 d., šis reglamentas turėtų būti pradėtas taikyti nuo tos datos ir įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (ES) Nr. 1388/2013 priedo lentelė iš dalies keičiama taip:

| 1) | tarifinių kvotų, kurių eilės numeriai 09.2830, 09.2831, 09.2832, 09.2834, 09.2835 ir 09.2836, eilutės, nurodytos šio reglamento I priede, įterpiamos laikantis KN kodų, nurodytų Reglamento (ES) Nr. 1388/2013 priedo lentelės antroje skiltyje, eiliškumo; |
| --- | --- |

1)

tarifinių kvotų, kurių eilės numeriai 09.2830, 09.2831, 09.2832, 09.2834, 09.2835 ir 09.2836, eilutės, nurodytos šio reglamento I priede, įterpiamos laikantis KN kodų, nurodytų Reglamento (ES) Nr. 1388/2013 priedo lentelės antroje skiltyje, eiliškumo;

| 2) | tarifinių kvotų, kurių eilės numeriai 09.2629, 09.2631, 09.2639, 09.2668, 09.2669, 09.2806 ir 09.2818, eilutės pakeičiamos šio reglamento II priede nurodytomis eilutėmis; |
| --- | --- |

2)

tarifinių kvotų, kurių eilės numeriai 09.2629, 09.2631, 09.2639, 09.2668, 09.2669, 09.2806 ir 09.2818, eilutės pakeičiamos šio reglamento II priede nurodytomis eilutėmis;

| 3) | tarifinės kvotos, kurios eilės numeris yra 09.2930, eilutė išbraukiama; |
| --- | --- |

3)

tarifinės kvotos, kurios eilės numeris yra 09.2930, eilutė išbraukiama;

| 4) | tarifinės kvotos, kurios eilės numeris yra 09.2639, eilutė išbraukiama. |
| --- | --- |

4)

tarifinės kvotos, kurios eilės numeris yra 09.2639, eilutė išbraukiama.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Jis taikomas nuo 2014 m. liepos 1 d., išskyrus 1 straipsnio 4 punktą, kuris taikomas nuo 2015 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Liuksemburge 2014 m. birželio 24 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

E. VENIZELOS

---

(1)  2013 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1388/2013, kuriuo nustatomos tam tikrų žemės ūkio ir pramonės produktų Sąjungos autonominės tarifinės kvotos ir numatomas jų administravimas bei panaikinamas Tarybos reglamentas (ES) Nr. 7/2010 (OL L 354, 2013 12 28, p. 319).

1

---

I PRIEDAS

1 STRAIPSNIO 1 PUNKTE NURODYTOS SĄJUNGOS TARIFINĖS KVOTOS

| Eilės Nr. | KN kodas | TARIC | Aprašymas | Kvotos laikotarpis | Kvotos kiekis | Kvotos muitas (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.2830 | ex 2906 19 00 | 40 | Ciklopropilmetanolis (CAS RN 2516–33–8) | 7 1–12 31 | 10 tonų | 0 |
| 09.2831 | ex 2932 99 00 | 40 | 1,3:2,4-bis-O-(3,4-dimetilbenziliden)-D-gliucitolis (CAS RN 135861–56–2) | 7 1–12 31 | 300 tonų | 0 |
| 09.2832 | ex 3808 92 90 | 40 | Preparatas, kurio sudėtyje yra ne mažiau kaip 38 %, bet ne daugiau kaip 50 % masės cinko piritiono (INN) (CAS RN 13463–41–7) vandeninės dispersijos | 7 1–12 31 | 250 tonų | 0 |
| 09.2834 | ex 7604 29 10 | 20 | Aliuminio lydinio strypai, kurių skersmuo ne mažesnis kaip 200 mm, bet neviršija 300 mm | 7 1–12 31 | 500 tonų | 0 |
| 09.2835 | ex 7604 29 10 | 30 | Aliuminio lydinio strypai, kurių skersmuo ne mažesnis kaip 300,1 mm, bet neviršija 533,4 mm | 7 1–12 31 | 250 tonų | 0 |
| 09.2836 | ex 9003 11 00
  ex 9003 19 00 | 10
  20 | Plastikiniai arba netauriųjų metalų akinių rėmeliai, skirti korekciniams akiniams gaminti (1) | 7 1–12 31 | 2 900 000 vienetų | 0 |

Eilės Nr.

KN kodas

TARIC

Aprašymas

Kvotos laikotarpis

Kvotos kiekis

Kvotos muitas (%)

09.2830

ex 2906 19 00

40

Ciklopropilmetanolis (CAS RN 2516–33–8)

7 1–12 31

10 tonų

0

09.2831

ex 2932 99 00

40

1,3:2,4-bis-O-(3,4-dimetilbenziliden)-D-gliucitolis (CAS RN 135861–56–2)

7 1–12 31

300 tonų

0

09.2832

ex 3808 92 90

40

Preparatas, kurio sudėtyje yra ne mažiau kaip 38 %, bet ne daugiau kaip 50 % masės cinko piritiono (INN) (CAS RN 13463–41–7) vandeninės dispersijos

7 1–12 31

250 tonų

0

09.2834

ex 7604 29 10

20

Aliuminio lydinio strypai, kurių skersmuo ne mažesnis kaip 200 mm, bet neviršija 300 mm

7 1–12 31

500 tonų

0

09.2835

ex 7604 29 10

30

Aliuminio lydinio strypai, kurių skersmuo ne mažesnis kaip 300,1 mm, bet neviršija 533,4 mm

7 1–12 31

250 tonų

0

09.2836

ex 9003 11 00

ex 9003 19 00

10

20

Plastikiniai arba netauriųjų metalų akinių rėmeliai, skirti korekciniams akiniams gaminti (1)

7 1–12 31

2 900 000 vienetų

0

---

(1)  Muitų taikymas sustabdytas pagal 1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93, išdėstančio Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas (OL L 253, 1993 10 11, p. 1), 291–300 straipsnius.

---

II PRIEDAS

1 STRAIPSNIO 2 PUNKTE NURODYTOS SĄJUNGOS TARIFINĖS KVOTOS

| Eilės Nr. | KN kodas | TARIC | Aprašymas | Kvotos laikotarpis | Kvotos kiekis | Kvotos muitas (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.2806 | ex 2825 90 40 | 30 | Volframo trioksidas ir volframo mėlynasis oksidas (CAS RN 1314–35–8 arba CAS RN 39318–18–8) | 1 1–12 31 | 12 000 tonų | 0 |
| 09.2639 | 3905 30 00 | | Poli(vinilo alkoholis), kuriame yra arba nėra nehidrolizuotų acetato grupių | 1 1–12 31 | 18 000 tonų | 0 |
| 09.2818 | ex 6902 90 00 | 10 | Ugniai atsparios plytos, kurių:






  — | briauna ilgesnė kaip 300 mm, |

Eilės Nr.

KN kodas

TARIC

Aprašymas

Kvotos laikotarpis

Kvotos kiekis

Kvotos muitas (%)

09.2806

ex 2825 90 40

30

Volframo trioksidas ir volframo mėlynasis oksidas (CAS RN 1314–35–8 arba CAS RN 39318–18–8)

1 1–12 31

12 000 tonų

0

09.2639

3905 30 00

Poli(vinilo alkoholis), kuriame yra arba nėra nehidrolizuotų acetato grupių

1 1–12 31

18 000 tonų

0

09.2818

ex 6902 90 00

10

Ugniai atsparios plytos, kurių:

—

briauna ilgesnė kaip 300 mm,

| — | sudėtyje esantis TiO2 sudaro ne daugiau kaip 1 % masės, |
| --- | --- |

—

sudėtyje esantis TiO2 sudaro ne daugiau kaip 1 % masės,

| — | sudėtyje esantis Al2O3 sudaro ne daugiau kaip 0,4 % masės bei |
| --- | --- |

—

sudėtyje esantis Al2O3 sudaro ne daugiau kaip 0,4 % masės bei

| — | tūrio pokytis 1 700 °C temperatūroje yra mažesnis kaip 9 % |
| --- | --- |

—

tūrio pokytis 1 700 °C temperatūroje yra mažesnis kaip 9 %

1 1–12 31

225 tonos

0

09.2629

ex 8302 49 00

91

Teleskopinės rankenos iš aliuminio, skirtos kelioniniam bagažui gaminti (1)

7 1–12 31

800 000 vienetų

0

09.2668

ex 8714 91 10

ex 8714 91 10

21

31

Iš anglies pluošto ir dirbtinės dervos pagamintas dviračio rėmas, dažytas, lakuotas ir (arba) poliruotas, naudojamas dviračiams gaminti (1)

1 1–12 31

125 000 vienetų

0

09.2669

ex 8714 91 30

ex 8714 91 30

21

31

Iš anglies pluošto ir dirbtinės dervos pagaminta dviračio priekinė šakė, dažyta, lakuota ir (arba) poliruota, naudojama dviračiams gaminti (1)

1 1–12 31

97 000 vienetų

0

09.2631

ex 9001 90 00

80

Neaptaisyti stiklo lęšiai, prizmės ir suklijuoti elementai, naudojami prekėms, kurių KN kodai 9002, 9005, 9013 10 ir 9015, gaminti arba taisyti (1)

1 1–12 31

5 000 000 vienetų

0

---

(1)  Muitų taikymas sustabdytas pagal 1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93, išdėstančio Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas (OL L 253, 1993 10 11, p. 1), 291–300 straipsnius.

---

| 28.6.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 190/6 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 190/6

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 714/2014

2014 m. birželio 25 d.

kuriuo uždraudžiama su Graikijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti paprastuosius tunus Atlanto vandenyne, į rytus nuo 45° vakarų ilgumos, ir Viduržemio jūroje

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009, nustatantį Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis (1), ypač į jo 36 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Tarybos reglamente (ES) Nr. 43/2014 (2) nustatomos kvotoms 2014 metams; |
| --- | --- |

(1)

Tarybos reglamente (ES) Nr. 43/2014 (2) nustatomos kvotoms 2014 metams;

| (2) | remiantis Komisijai pateikta informacija, žvejodami šio reglamento priede nurodytų išteklių žuvis, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje narėje registruoti, išnaudojo 2014 metams skirtą kvotą; |
| --- | --- |

(2)

remiantis Komisijai pateikta informacija, žvejodami šio reglamento priede nurodytų išteklių žuvis, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje narėje registruoti, išnaudojo 2014 metams skirtą kvotą;

| (3) | todėl būtina uždrausti tų išteklių žuvų žvejybą, |
| --- | --- |

(3)

todėl būtina uždrausti tų išteklių žuvų žvejybą,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Kvotos išnaudojimas

Šio reglamento priede nurodytai valstybei narei 2014 metams skirta tame priede nurodytų išteklių žvejybos kvota laikoma išnaudota nuo tame priede nustatytos dienos.

2 straipsnis

Draudimas

Nuo šio reglamento priede nustatytos dienos laivams, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje narėje registruoti, uždraudžiama žvejoti tame priede nurodytų išteklių žuvis. Visų pirma, draudžiama laivuose laikyti, perkrauti arba iškrauti tokių laivų po nurodytos dienos sužvejotas minėtų išteklių žuvis.

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2014 m. birželio 25 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Lowri EVANS

Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinė direktorė

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 1.

1

(2)  2014 m. sausio 20 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 43/2014, kuriuo 2014 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos Sąjungos vandenyse žvejojantiems laivams ir kai kuriuose Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems Sąjungos laivams (OL L 24, 2014 1 28, p. 1).

2

---

PRIEDAS

| Nr. | 07/TQ43 |
| --- | --- |
| Valstybė narė | Graikija |
| Ištekliai | BFT/AE45WM |
| Rūšis | Paprastieji tunai (Thunnus thynnus) |
| Zona | Atlanto vandenynas, į rytus nuo 45° vakarų ilgumos, ir Viduržemio jūra |
| Draudimo data | 2014 3 28 |

Nr.

07/TQ43

Valstybė narė

Graikija

Ištekliai

BFT/AE45WM

Rūšis

Paprastieji tunai (Thunnus thynnus)

Zona

Atlanto vandenynas, į rytus nuo 45° vakarų ilgumos, ir Viduržemio jūra

Draudimo data

2014 3 28

---

| 28.6.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 190/8 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 190/8

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 715/2014

2014 m. birželio 26 d.

kuriuo dėl rodiklių, rinktinų vykdant 2016 m. ūkių struktūros tyrimą, sąrašo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1166/2008 dėl ūkių struktūros tyrimų bei žemės ūkio gamybos metodų tyrimo III priedas

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1166/2008 dėl ūkių struktūros tyrimų bei žemės ūkio gamybos metodų tyrimo (1), ypač į jo 7 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 1166/2008 nustatoma žemės ūkio valdų struktūros tyrimų programa, vykdytina iki 2016 m.; |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 1166/2008 nustatoma žemės ūkio valdų struktūros tyrimų programa, vykdytina iki 2016 m.;

| (2) | reikia surinkti duomenis, naudojamus stebėti, kaip įgyvendinamos priemonės, susijusios su bendrosios žemės ūkio politikos peržiūra po 2013 m. Be to, reikia surinkti duomenis, naudojamus stebėti, kaip įgyvendinamos priemonės, susijusios su kaimo plėtra (2); |
| --- | --- |

(2)

reikia surinkti duomenis, naudojamus stebėti, kaip įgyvendinamos priemonės, susijusios su bendrosios žemės ūkio politikos peržiūra po 2013 m. Be to, reikia surinkti duomenis, naudojamus stebėti, kaip įgyvendinamos priemonės, susijusios su kaimo plėtra (2);

| (3) | trūksta statistinės informacijos apie maistinių medžiagų naudojimą, drėkinimą ir žemės ūkio gamybos metodus, susietos su atskirų valdų struktūriniais duomenimis. Todėl reikia patobulinti informacijos apie maistinių medžiagų ir vandens naudojimą, žemės ūkio gamybos metodus rinkimą, kad būtų galima teikti papildomus statistinius duomenis agrarinės aplinkosaugos politikai formuoti ir agrarinės aplinkosaugos rodiklių kokybei gerinti; |
| --- | --- |

(3)

trūksta statistinės informacijos apie maistinių medžiagų naudojimą, drėkinimą ir žemės ūkio gamybos metodus, susietos su atskirų valdų struktūriniais duomenimis. Todėl reikia patobulinti informacijos apie maistinių medžiagų ir vandens naudojimą, žemės ūkio gamybos metodus rinkimą, kad būtų galima teikti papildomus statistinius duomenis agrarinės aplinkosaugos politikai formuoti ir agrarinės aplinkosaugos rodiklių kokybei gerinti;

| (4) | rodiklių sąrašo pakeitimas grindžiamas tuo, kad bendra našta liks subalansuota, nes kintamųjų, kurių nebereikia pakeitus susijusius teisės aktus, arba kintamųjų, kurie vieną kartą nebus naudojami 2016 m., bus atsisakyta, o kiti kintamieji įtraukti, visų pirma dėl didesnio žemės ūkio statistinės informacijos poreikio ir pokyčių, susijusių su nauja 2020 m. bendra žemės ūkio politika, visų pirma jos aplinkosauginio veiksmingumo didinimu ir atitinkama reikalinga agrarinės aplinkosaugos informacija, be kita ko, atsižvelgiant į tai, kad ES finansinis įnašas tyrimui rengti nesikeičia; |
| --- | --- |

(4)

rodiklių sąrašo pakeitimas grindžiamas tuo, kad bendra našta liks subalansuota, nes kintamųjų, kurių nebereikia pakeitus susijusius teisės aktus, arba kintamųjų, kurie vieną kartą nebus naudojami 2016 m., bus atsisakyta, o kiti kintamieji įtraukti, visų pirma dėl didesnio žemės ūkio statistinės informacijos poreikio ir pokyčių, susijusių su nauja 2020 m. bendra žemės ūkio politika, visų pirma jos aplinkosauginio veiksmingumo didinimu ir atitinkama reikalinga agrarinės aplinkosaugos informacija, be kita ko, atsižvelgiant į tai, kad ES finansinis įnašas tyrimui rengti nesikeičia;

| (5) | todėl Reglamentas (EB) Nr. 1166/2008 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(5)

todėl Reglamentas (EB) Nr. 1166/2008 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (6) | šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Žemės ūkio statistinių duomenų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Žemės ūkio statistinių duomenų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1166/2008 III priedas pakeičiamas šio reglamento priedu.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2014 m. birželio 26 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 321, 2008 12 1, p. 14.

1

(2)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1305/2013 dėl paramos kaimo plėtrai, teikiamos Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) lėšomis, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1698/2005 (OL L 347, 2013 12 20, p. 487).

2

---

PRIEDAS

„III PRIEDAS

2016 m. ūkių struktūros tyrimo rodiklių sąrašas

| RODIKLIAI | VIENETAI/KATEGORIJOS |
| --- | --- |
| I.   Bendrieji rodikliai |
| – | Valdos vieta (1) |

RODIKLIAI

VIENETAI/KATEGORIJOS

I.   Bendrieji rodikliai

–

Valdos vieta (1)

| – – | NUTS (2) 3 regionas: |
| --- | --- |

– –

NUTS (2) 3 regionas:

NUTS 3 kodas

| – – | Ar valda yra mažiau palankioje ūkininkauti vietovėje (LFA)? |
| --- | --- |

– –

Ar valda yra mažiau palankioje ūkininkauti vietovėje (LFA)?

L/M/N (3)

| – | Valdos juridinis statusas |
| --- | --- |

–

Valdos juridinis statusas

| – – | Ar valda yra bendras žemės vienetas? |
| --- | --- |

– –

Ar valda yra bendras žemės vienetas?

Taip/Ne

| – – | Ar juridinę ir ekonominę valdos atsakomybę prisiima: |
| --- | --- |

– –

Ar juridinę ir ekonominę valdos atsakomybę prisiima:

| – – – | fizinis asmuo, kuris yra vienasmenis turėtojas, jeigu valda nepriklausoma? |
| --- | --- |

– – –

fizinis asmuo, kuris yra vienasmenis turėtojas, jeigu valda nepriklausoma?

Taip/Ne

| – – – – | Jeigu atsakymas į pirmesnį klausimą yra „taip“, ar šis asmuo (turėtojas) taip pat yra ir valdytojas? |
| --- | --- |

– – – –

Jeigu atsakymas į pirmesnį klausimą yra „taip“, ar šis asmuo (turėtojas) taip pat yra ir valdytojas?

Taip/Ne

| – – – – – | Jeigu šis asmuo nėra valdytojas, ar valdytojas yra turėtojo šeimos narys? |
| --- | --- |

– – – – –

Jeigu šis asmuo nėra valdytojas, ar valdytojas yra turėtojo šeimos narys?

Taip/Ne

| – – – – – | Jeigu valdytojas yra turėtojo šeimos narys, ar valdytojas yra turėtojo sutuoktinis? |
| --- | --- |

– – – – –

Jeigu valdytojas yra turėtojo šeimos narys, ar valdytojas yra turėtojo sutuoktinis?

Taip/Ne

| – – – | vienas ar keli fiziniai asmenys, kuris (-ie) yra partneris (-iai), jeigu valda yra grupinė? |
| --- | --- |

– – –

vienas ar keli fiziniai asmenys, kuris (-ie) yra partneris (-iai), jeigu valda yra grupinė?

Taip/Ne

| – – – | juridinis asmuo? |
| --- | --- |

– – –

juridinis asmuo?

Taip/Ne

| – | Teisinis žemės naudojimo pagrindas (susijęs su turėtoju) ir ūkininkavimo sistema |
| --- | --- |

–

Teisinis žemės naudojimo pagrindas (susijęs su turėtoju) ir ūkininkavimo sistema

| – – | Naudojamos žemės ūkio naudmenos: |
| --- | --- |

– –

Naudojamos žemės ūkio naudmenos:

| – – – | Ūkininkaujant nuosavame ūkyje |
| --- | --- |

– – –

Ūkininkaujant nuosavame ūkyje

ha

| – – – | Ūkininkaujant nuomojamame ūkyje |
| --- | --- |

– – –

Ūkininkaujant nuomojamame ūkyje

ha

| – – – | Ūkininkaujant bendrai ar kitais būdais |
| --- | --- |

– – –

Ūkininkaujant bendrai ar kitais būdais

ha

| – – – | Bendra žemė |
| --- | --- |

– – –

Bendra žemė

ha

| – | Ekologinis ūkininkavimas |
| --- | --- |

–

Ekologinis ūkininkavimas

| – – | Ar valdoje ūkininkaujama ekologiškai? |
| --- | --- |

– –

Ar valdoje ūkininkaujama ekologiškai?

Taip/Ne

| – – | Išsamiai: (4) |
| --- | --- |

– –

Išsamiai: (4)

| – – – | Visos valdos naudojamos žemės ūkio naudmenos, kuriose taikomi ekologinio ūkininkavimo gamybos metodai, sertifikuoti pagal nacionalines arba Europos Sąjungos taisykles |
| --- | --- |

– – –

Visos valdos naudojamos žemės ūkio naudmenos, kuriose taikomi ekologinio ūkininkavimo gamybos metodai, sertifikuoti pagal nacionalines arba Europos Sąjungos taisykles

ha

| – – – | Visos valdos naudojamos žemės ūkio naudmenos, kurios pertvarkomos siekiant taikyti ekologinio ūkininkavimo gamybos metodus, kad jas būtų galima sertifikuoti pagal nacionalines arba Europos Sąjungos taisykles |
| --- | --- |

– – –

Visos valdos naudojamos žemės ūkio naudmenos, kurios pertvarkomos siekiant taikyti ekologinio ūkininkavimo gamybos metodus, kad jas būtų galima sertifikuoti pagal nacionalines arba Europos Sąjungos taisykles

ha

| – – – | Valdos plotas, kuriame pagal nacionalines arba Europos Sąjungos taisykles taikomi ir sertifikuoti ekologinio ūkininkavimo gamybos metodai arba kuris pertvarkomas siekiant sertifikavimo: |
| --- | --- |

– – –

Valdos plotas, kuriame pagal nacionalines arba Europos Sąjungos taisykles taikomi ir sertifikuoti ekologinio ūkininkavimo gamybos metodai arba kuris pertvarkomas siekiant sertifikavimo:

| – – – – | Javai grūdams (įskaitant sėklas) |
| --- | --- |

– – – –

Javai grūdams (įskaitant sėklas)

ha

| – – – – | Džiovinti ankštiniai augalai ir baltymingi augalai grūdams (įskaitant sėklas ir javų bei ankštinių augalų mišinius) |
| --- | --- |

– – – –

Džiovinti ankštiniai augalai ir baltymingi augalai grūdams (įskaitant sėklas ir javų bei ankštinių augalų mišinius)

ha

| – – – – | Bulvės (įskaitant ankstyvąsias ir sėklines) |
| --- | --- |

– – – –

Bulvės (įskaitant ankstyvąsias ir sėklines)

ha

| – – – – | Cukriniai runkeliai (išskyrus sėklinius) |
| --- | --- |

– – – –

Cukriniai runkeliai (išskyrus sėklinius)

ha

| – – – – | Aliejiniai sėkliniai augalai |
| --- | --- |

– – – –

Aliejiniai sėkliniai augalai

ha

| – – – – | Šviežios daržovės, melionai ir braškės |
| --- | --- |

– – – –

Šviežios daržovės, melionai ir braškės

ha

| – – – – | Ganyklos ir pievos, išskyrus nesukultūrintas ganyklas |
| --- | --- |

– – – –

Ganyklos ir pievos, išskyrus nesukultūrintas ganyklas

ha

| – – – – | Vaisių ir uogų sodiniai |
| --- | --- |

– – – –

Vaisių ir uogų sodiniai

ha

| – – – – | Citrusinių augalų sodiniai |
| --- | --- |

– – – –

Citrusinių augalų sodiniai

ha

| – – – – | Alyvmedžių sodiniai |
| --- | --- |

– – – –

Alyvmedžių sodiniai

ha

| – – – – | Vynuogynai |
| --- | --- |

– – – –

Vynuogynai

ha

| – – – – | Kiti augalai (pluoštiniai augalai ir pan.), įskaitant nesukultūrintas ganyklas |
| --- | --- |

– – – –

Kiti augalai (pluoštiniai augalai ir pan.), įskaitant nesukultūrintas ganyklas

ha

| – – – | Gyvulininkystei taikomi ekologiniai gamybos metodai, sertifikuoti pagal nacionalines arba Europos Sąjungos taisykles: |
| --- | --- |

– – –

Gyvulininkystei taikomi ekologiniai gamybos metodai, sertifikuoti pagal nacionalines arba Europos Sąjungos taisykles:

| – – – – | Galvijai |
| --- | --- |

– – – –

Galvijai

Vienetai

| – – – – | Kiaulės |
| --- | --- |

– – – –

Kiaulės

Vienetai

| – – – – | Avys ir ožkos |
| --- | --- |

– – – –

Avys ir ožkos

Vienetai

| – – – – | Naminiai paukščiai |
| --- | --- |

– – – –

Naminiai paukščiai

Vienetai

| – – – – | Kiti gyvūnai |
| --- | --- |

– – – –

Kiti gyvūnai

Taip/Ne

| – – | Valdos produkcijos paskirtis |
| --- | --- |

– –

Valdos produkcijos paskirtis

| – – – | Namų ūkyje suvartojama daugiau nei 50 % galutinės valdos produkcijos vertės |
| --- | --- |

– – –

Namų ūkyje suvartojama daugiau nei 50 % galutinės valdos produkcijos vertės

Taip/Ne

| – – – | Tiesioginis pardavimas galutiniams vartotojams sudaro daugiau nei 50 % visos valdos parduodamos produkcijos |
| --- | --- |

– – –

Tiesioginis pardavimas galutiniams vartotojams sudaro daugiau nei 50 % visos valdos parduodamos produkcijos

Taip/Ne

II.   Žemė

| – | Ariamoji žemė |
| --- | --- |

–

Ariamoji žemė

| – – | Javai grūdams (įskaitant sėklas): |
| --- | --- |

– –

Javai grūdams (įskaitant sėklas):

| – – – | Paprastieji kviečiai ir spelta |
| --- | --- |

– – –

Paprastieji kviečiai ir spelta

ha

| – – – | Kietieji kviečiai |
| --- | --- |

– – –

Kietieji kviečiai

ha

| – – – | Rugiai |
| --- | --- |

– – –

Rugiai

ha

| – – – | Miežiai |
| --- | --- |

– – –

Miežiai

ha

| – – – | Avižos |
| --- | --- |

– – –

Avižos

ha

| – – – | Grūdiniai kukurūzai |
| --- | --- |

– – –

Grūdiniai kukurūzai

ha

| – – – | Ryžiai |
| --- | --- |

– – –

Ryžiai

ha

| – – – | Kiti javai grūdams |
| --- | --- |

– – –

Kiti javai grūdams

ha

| – – | Džiovinti ankštiniai augalai ir baltymingi augalai grūdams (įskaitant sėklas ir javų bei ankštinių augalų mišinius) |
| --- | --- |

– –

Džiovinti ankštiniai augalai ir baltymingi augalai grūdams (įskaitant sėklas ir javų bei ankštinių augalų mišinius)

ha

| – – – | Iš jų: žirniai, pašarinės pupos ir saldieji lubinai |
| --- | --- |

– – –

Iš jų: žirniai, pašarinės pupos ir saldieji lubinai

ha

| – – | Bulvės (įskaitant ankstyvąsias ir sėklines) |
| --- | --- |

– –

Bulvės (įskaitant ankstyvąsias ir sėklines)

ha

| – – | Cukriniai runkeliai (išskyrus sėklinius) |
| --- | --- |

– –

Cukriniai runkeliai (išskyrus sėklinius)

ha

| – – | Pašariniai šakniavaisiai ir bastučio genties daržovės (išskyrus sėklines) |
| --- | --- |

– –

Pašariniai šakniavaisiai ir bastučio genties daržovės (išskyrus sėklines)

ha

| – – | Pramoniniai augalai: |
| --- | --- |

– –

Pramoniniai augalai:

| – – – | Tabakas |
| --- | --- |

– – –

Tabakas

ha

| – – – | Apyniai |
| --- | --- |

– – –

Apyniai

ha

| – – – | Vilnamedžiai |
| --- | --- |

– – –

Vilnamedžiai

ha

| – – – | Rapsai ir dirviniai bastučiai |
| --- | --- |

– – –

Rapsai ir dirviniai bastučiai

ha

| – – – | Saulėgrąžos |
| --- | --- |

– – –

Saulėgrąžos

ha

| – – – | Sojos |
| --- | --- |

– – –

Sojos

ha

| – – – | Linų sėmenys (aliejiniai linai) |
| --- | --- |

– – –

Linų sėmenys (aliejiniai linai)

ha

| – – – | Kiti aliejiniai sėkliniai pasėliai |
| --- | --- |

– – –

Kiti aliejiniai sėkliniai pasėliai

ha

| – – – | Linai |
| --- | --- |

– – –

Linai

ha

| – – – | Kanapės |
| --- | --- |

– – –

Kanapės

ha

| – – – | Kiti pluoštiniai augalai |
| --- | --- |

– – –

Kiti pluoštiniai augalai

ha

| – – – | Aromatiniai augalai, medicinoje ir kulinarijoje naudojami augalai |
| --- | --- |

– – –

Aromatiniai augalai, medicinoje ir kulinarijoje naudojami augalai

ha

| – – – | Kiti, kitur nenurodyti pramoniniai augalai |
| --- | --- |

– – –

Kiti, kitur nenurodyti pramoniniai augalai

ha

| – – | Šviežios daržovės, melionai ir braškės, iš jų: |
| --- | --- |

– –

Šviežios daržovės, melionai ir braškės, iš jų:

| – – – | Lauke arba po žema (neprieinama) apsaugine danga |
| --- | --- |

– – –

Lauke arba po žema (neprieinama) apsaugine danga

ha

| – – – – | Atvirame lauke |
| --- | --- |

– – – –

Atvirame lauke

ha

| – – – – | Prekinei daržininkystei |
| --- | --- |

– – – –

Prekinei daržininkystei

ha

| – – – | Po stiklu arba kita (prieinama) apsaugine danga |
| --- | --- |

– – –

Po stiklu arba kita (prieinama) apsaugine danga

ha

| – – | Gėlės ir dekoratyviniai augalai (išskyrus daigynus): |
| --- | --- |

– –

Gėlės ir dekoratyviniai augalai (išskyrus daigynus):

| – – – | Lauke arba po žema (neprieinama) apsaugine danga |
| --- | --- |

– – –

Lauke arba po žema (neprieinama) apsaugine danga

ha

| – – – | Po stiklu arba kita (prieinama) apsaugine danga |
| --- | --- |

– – –

Po stiklu arba kita (prieinama) apsaugine danga

ha

| – – | Augalai, nuimami žali: |
| --- | --- |

– –

Augalai, nuimami žali:

| – – – | Vienmetė žolė |
| --- | --- |

– – –

Vienmetė žolė

ha

| – – – | Kiti augalai, nuimami žali: |
| --- | --- |

– – –

Kiti augalai, nuimami žali:

| – – – – | Žalieji kukurūzai |
| --- | --- |

– – – –

Žalieji kukurūzai

ha

| – – – – | Ankštiniai augalai |
| --- | --- |

– – – –

Ankštiniai augalai

ha

| – – – – | Kiti, kitur nepaminėti augalai, nuimami žali |
| --- | --- |

– – – –

Kiti, kitur nepaminėti augalai, nuimami žali

ha

| – – | Sėklos ir sėjinukai ariamajai žemei |
| --- | --- |

– –

Sėklos ir sėjinukai ariamajai žemei

ha

| – – | Kiti augalai ariamajai žemei |
| --- | --- |

– –

Kiti augalai ariamajai žemei

ha

| – – | Pūdymas |
| --- | --- |

– –

Pūdymas

ha

| – | Daržai |
| --- | --- |

–

Daržai

ha

| – | Daugiametės pievos |
| --- | --- |

–

Daugiametės pievos

ha

| – – | Ganyklos ir pievos, išskyrus nesukultūrintas ganyklas |
| --- | --- |

– –

Ganyklos ir pievos, išskyrus nesukultūrintas ganyklas

ha

| – – | Nesukultūrintos ganyklos |
| --- | --- |

– –

Nesukultūrintos ganyklos

ha

| – – | Daugiametės pievos, kurios jau nebenaudojamos gamybos tikslais ir atitinkančios subsidijų skyrimo kriterijus |
| --- | --- |

– –

Daugiametės pievos, kurios jau nebenaudojamos gamybos tikslais ir atitinkančios subsidijų skyrimo kriterijus

ha

| – | Daugiamečiai augalai |
| --- | --- |

–

Daugiamečiai augalai

| – – | Vaisių ir uogų sodiniai |
| --- | --- |

– –

Vaisių ir uogų sodiniai

ha

| – – – | Vaisių rūšys, iš jų: |
| --- | --- |

– – –

Vaisių rūšys, iš jų:

ha

| – – – – | Vidutinio klimato zonų vaisiai |
| --- | --- |

– – – –

Vidutinio klimato zonų vaisiai

ha

| – – – – | Subtropinio klimato zonų vaisiai |
| --- | --- |

– – – –

Subtropinio klimato zonų vaisiai

ha

| – – – | Uogų rūšys |
| --- | --- |

– – –

Uogų rūšys

ha

| – – – | Riešutai |
| --- | --- |

– – –

Riešutai

ha

| – – | Citrusinių augalų sodiniai |
| --- | --- |

– –

Citrusinių augalų sodiniai

ha

| – – | Alyvmedžių sodiniai |
| --- | --- |

– –

Alyvmedžių sodiniai

ha

| – – – | Paprastai vedantys valgomąsias alyvuoges |
| --- | --- |

– – –

Paprastai vedantys valgomąsias alyvuoges

ha

| – – – | Paprastai vedantys alyvuoges, naudojamas aliejui gaminti |
| --- | --- |

– – –

Paprastai vedantys alyvuoges, naudojamas aliejui gaminti

ha

| – – | Vynuogynai, iš kurių paprastai gaunamas: |
| --- | --- |

– –

Vynuogynai, iš kurių paprastai gaunamas:

ha

| – – – | Rūšinis vynas |
| --- | --- |

– – –

Rūšinis vynas

ha

| – – – | Kiti vynai |
| --- | --- |

– – –

Kiti vynai

ha

| – – – | Valgomosios vynuogės |
| --- | --- |

– – –

Valgomosios vynuogės

ha

| – – – | Razinos |
| --- | --- |

– – –

Razinos

ha

| – – | Daigynai |
| --- | --- |

– –

Daigynai

ha

| – – | Kiti daugiamečiai augalai |
| --- | --- |

– –

Kiti daugiamečiai augalai

ha

| – – | Daugiamečiai augalai po stiklu |
| --- | --- |

– –

Daugiamečiai augalai po stiklu

ha

| – | Kita žemė |
| --- | --- |

–

Kita žemė

| – – | Nenaudojamos žemės ūkio naudmenos |
| --- | --- |

– –

Nenaudojamos žemės ūkio naudmenos

ha

| – – | Miškingas plotas |
| --- | --- |

– –

Miškingas plotas

ha

| – – – | Iš jo miško kirtimo atžalynai |
| --- | --- |

– – –

Iš jo miško kirtimo atžalynai

ha

| – – | Kita žemė (žemė, kurią užima pastatai, sodybų kiemai, keliai, tvenkiniai, karjerai, nederlinga žemė, uolos ir t. t.) |
| --- | --- |

– –

Kita žemė (žemė, kurią užima pastatai, sodybų kiemai, keliai, tvenkiniai, karjerai, nederlinga žemė, uolos ir t. t.)

ha

| – | Grybai |
| --- | --- |

–

Grybai

ha

| – | Energetiniai augalai |
| --- | --- |

–

Energetiniai augalai

ha

| – | Drėkinimas |
| --- | --- |

–

Drėkinimas

| – – | Drėkinamos žemės plotas |
| --- | --- |

– –

Drėkinamos žemės plotas

| – – – | Bendras drėkinamos žemės plotas |
| --- | --- |

– – –

Bendras drėkinamos žemės plotas

ha

| – – – | Bendras kultivuojamos ir bent kartą per paskutinius 12 mėnesių drėkintos žemės plotas: |
| --- | --- |

– – –

Bendras kultivuojamos ir bent kartą per paskutinius 12 mėnesių drėkintos žemės plotas:

ha

| – – | Taikomi drėkinimo metodai |
| --- | --- |

– –

Taikomi drėkinimo metodai

| – – – | Paviršinis drėkinimas (užtvindymas, latakai) |
| --- | --- |

– – –

Paviršinis drėkinimas (užtvindymas, latakai)

Taip/Ne

| – – – | Drėkinimas purkštuvais |
| --- | --- |

– – –

Drėkinimas purkštuvais

Taip/Ne

| – – – | Lašelinis drėkinimas |
| --- | --- |

– – –

Lašelinis drėkinimas

Taip/Ne

| – – | Valdoje drėkinimui naudojamo vandens šaltinis |
| --- | --- |

– –

Valdoje drėkinimui naudojamo vandens šaltinis

| – – – | Ūkio požeminis vanduo |
| --- | --- |

– – –

Ūkio požeminis vanduo

Taip/Ne

| – – – | Paviršinis ūkio vanduo (tvenkiniai arba užtvankos) |
| --- | --- |

– – –

Paviršinis ūkio vanduo (tvenkiniai arba užtvankos)

Taip/Ne

| – – – | Ne ūkio paviršinis vanduo iš ežerų, upių ar vandentakių |
| --- | --- |

– – –

Ne ūkio paviršinis vanduo iš ežerų, upių ar vandentakių

Taip/Ne

| – – – | Ne ūkio vanduo iš bendrų vandentiekio tinklų |
| --- | --- |

– – –

Ne ūkio vanduo iš bendrų vandentiekio tinklų

Taip/Ne

| – – – | Kiti šaltiniai |
| --- | --- |

– – –

Kiti šaltiniai

Taip/Ne

III.   Gyvūnai

| – | Arklinių šeimos gyvūnai |
| --- | --- |

–

Arklinių šeimos gyvūnai

Vienetai

| – | Galvijai: |
| --- | --- |

–

Galvijai:

| – – | jaunesni nei vienų metų galvijų patinai ir patelės |
| --- | --- |

– –

jaunesni nei vienų metų galvijų patinai ir patelės

Vienetai

| – – | Galvijų patinai nuo vienerių iki dvejų metų |
| --- | --- |

– –

Galvijų patinai nuo vienerių iki dvejų metų

Vienetai

| – – | Galvijų patelės nuo vienerių iki dvejų metų |
| --- | --- |

– –

Galvijų patelės nuo vienerių iki dvejų metų

Vienetai

| – – | Dvejų metų ir vyresni galvijų patinai |
| --- | --- |

– –

Dvejų metų ir vyresni galvijų patinai

Vienetai

| – – | Dvejų metų ir vyresnės telyčios |
| --- | --- |

– –

Dvejų metų ir vyresnės telyčios

Vienetai

| – – | Melžiamos karvės |
| --- | --- |

– –

Melžiamos karvės

Vienetai

| – – | Kitos karvės |
| --- | --- |

– –

Kitos karvės

Vienetai

| – | Avys ir ožkos: |
| --- | --- |

–

Avys ir ožkos:

| – – | Avys (įvairaus amžiaus) |
| --- | --- |

– –

Avys (įvairaus amžiaus)

Vienetai

| – – – | Veislinės patelės |
| --- | --- |

– – –

Veislinės patelės

Vienetai

| – – – | Kitos avys |
| --- | --- |

– – –

Kitos avys

Vienetai

| – – | Ožkos (įvairaus amžiaus) |
| --- | --- |

– –

Ožkos (įvairaus amžiaus)

Vienetai

| – – – | Veislinės patelės |
| --- | --- |

– – –

Veislinės patelės

Vienetai

| – – – | Kitos ožkos |
| --- | --- |

– – –

Kitos ožkos

Vienetai

| – | Kiaulės: |
| --- | --- |

–

Kiaulės:

| – – | Paršeliai, kurių gyvas svoris mažesnis nei 20 kilogramų |
| --- | --- |

– –

Paršeliai, kurių gyvas svoris mažesnis nei 20 kilogramų

Vienetai

| – – | Veislinės paršavedės, kurių svoris 50 kilogramų ir daugiau |
| --- | --- |

– –

Veislinės paršavedės, kurių svoris 50 kilogramų ir daugiau

Vienetai

| – – | Kitos kiaulės |
| --- | --- |

– –

Kitos kiaulės

Vienetai

| – | Naminiai paukščiai: |
| --- | --- |

–

Naminiai paukščiai:

| – – | Broileriai |
| --- | --- |

– –

Broileriai

Vienetai

| – – | Vištos dedeklės |
| --- | --- |

– –

Vištos dedeklės

Vienetai

| – – | Kiti naminiai paukščiai: |
| --- | --- |

– –

Kiti naminiai paukščiai:

Vienetai

| – – – | Kalakutai |
| --- | --- |

– – –

Kalakutai

Vienetai

| – – – | Antys |
| --- | --- |

– – –

Antys

Vienetai

| – – – | Žąsys |
| --- | --- |

– – –

Žąsys

Vienetai

| – – – | Stručiai |
| --- | --- |

– – –

Stručiai

Vienetai

| – – – | Kiti, kitur nepaminėti naminiai paukščiai |
| --- | --- |

– – –

Kiti, kitur nepaminėti naminiai paukščiai

Vienetai

| – | Triušiai, veislinės patelės |
| --- | --- |

–

Triušiai, veislinės patelės

Vienetai

| – | Bitės |
| --- | --- |

–

Bitės

Aviliai

| – | Kitur nepaminėti gyvūnai |
| --- | --- |

–

Kitur nepaminėti gyvūnai

Taip/Ne

IV.   Darbo jėga

| IV. i) | Valdoje atliekami ūkio darbai |
| --- | --- |

IV. i)

| – | Turėtojas |
| --- | --- |

–

Turėtojas

| – – | Lytis |
| --- | --- |

– –

Lytis

Vyras/Moteris

| – – | Amžius |
| --- | --- |

– –

Amžius

Amžiaus grupės (5)

| – – | Ūkio darbai valdoje (išskyrus namų ruošą) |
| --- | --- |

– –

Ūkio darbai valdoje (išskyrus namų ruošą)

MDV % 1 grupė (6)

| – | Valdytojas |
| --- | --- |

–

Valdytojas

| – – | Lytis |
| --- | --- |

– –

Lytis

Vyras/Moteris

| – – | Amžius |
| --- | --- |

– –

Amžius

Amžiaus grupės (5)

| – – | Ūkio darbai valdoje (išskyrus namų ruošą) |
| --- | --- |

– –

Ūkio darbai valdoje (išskyrus namų ruošą)

MDV % 2 grupė (7)

| – | Valdytojo mokymas |
| --- | --- |

–

Valdytojo mokymas

| – – | Valdytojo žemės ūkio mokymas |
| --- | --- |

– –

Valdytojo žemės ūkio mokymas

Mokymo kodai (8)

| – – | Valdytojo profesinis mokymas per pastaruosius 12 mėn. |
| --- | --- |

– –

Valdytojo profesinis mokymas per pastaruosius 12 mėn.

Taip/Ne

| – | Vienasmenio turėtojo šeimos nariai, valdoje dirbantys ūkio darbus: vyrai |
| --- | --- |

–

Vienasmenio turėtojo šeimos nariai, valdoje dirbantys ūkio darbus: vyrai

| – – | Ūkio darbai valdoje (išskyrus namų ruošą) |
| --- | --- |

– –

Ūkio darbai valdoje (išskyrus namų ruošą)

MDV % 2 grupė

| – | Vienasmenio turėtojo šeimos nariai, valdoje dirbantys ūkio darbus: moterys |
| --- | --- |

–

Vienasmenio turėtojo šeimos nariai, valdoje dirbantys ūkio darbus: moterys

| – – | Ūkio darbai valdoje (išskyrus namų ruošą) |
| --- | --- |

– –

Ūkio darbai valdoje (išskyrus namų ruošą)

MDV % 2 grupė

| – | Šeimai nepriklausanti nuolatinė darbo jėga: vyrai |
| --- | --- |

–

Šeimai nepriklausanti nuolatinė darbo jėga: vyrai

| – – | Ūkio darbai valdoje (išskyrus namų ruošą) |
| --- | --- |

– –

Ūkio darbai valdoje (išskyrus namų ruošą)

MDV % 2 grupė

| – | Šeimai nepriklausanti nuolatinė darbo jėga: moterys |
| --- | --- |

–

Šeimai nepriklausanti nuolatinė darbo jėga: moterys

| – – | Ūkio darbai valdoje (išskyrus namų ruošą) |
| --- | --- |

– –

Ūkio darbai valdoje (išskyrus namų ruošą)

MDV % 2 grupė

| – | Nenuolatinė šeimai nepriklausanti darbo jėga: vyrai ir moterys |
| --- | --- |

–

Nenuolatinė šeimai nepriklausanti darbo jėga: vyrai ir moterys

Visa darbo diena

| IV. ii) | Kita pelninga veikla: Ne ūkio darbas valdoje (tiesiogiai su valda nesusijęs) ir darbas ne valdoje |
| --- | --- |

IV. ii)

| – | Kita turėtojo, kuris taip pat yra ir valdytojas, pelninga veikla: |
| --- | --- |

–

Kita turėtojo, kuris taip pat yra ir valdytojas, pelninga veikla:

P/A/N (9)

| – | Kita vienasmenio turėtojo kitų šeimos narių pelninga veikla: pagrindinė veikla |
| --- | --- |

–

Kita vienasmenio turėtojo kitų šeimos narių pelninga veikla: pagrindinė veikla

Asmenų skaičius

| – | Kita vienasmenio turėtojo kitų šeimos narių pelninga veikla: antrinė veikla |
| --- | --- |

–

Kita vienasmenio turėtojo kitų šeimos narių pelninga veikla: antrinė veikla

Asmenų skaičius

V.   Kita valdoje vykdoma pelninga veikla (tiesiogiai susijusi su valda)

| V. i) | Kitų rūšių pelningos veiklos sąrašas |
| --- | --- |

V. i)

| – | Sveikatos apsaugos, socialinių arba švietimo paslaugų teikimas |
| --- | --- |

–

Sveikatos apsaugos, socialinių arba švietimo paslaugų teikimas

Taip/Ne

| – | Turizmas, apgyvendinimas ir kita laisvalaikio veikla |
| --- | --- |

–

Turizmas, apgyvendinimas ir kita laisvalaikio veikla

Taip/Ne

| – | Rankų darbas |
| --- | --- |

–

Rankų darbas

Taip/Ne

| – | Ūkio produktų perdirbimas |
| --- | --- |

–

Ūkio produktų perdirbimas

Taip/Ne

| – | Atsinaujinančiosios energijos gamyba |
| --- | --- |

–

Atsinaujinančiosios energijos gamyba

Taip/Ne

| – | Medžio apdirbimas (pvz., pjovimas) |
| --- | --- |

–

Medžio apdirbimas (pvz., pjovimas)

Taip/Ne

| – | Akvakultūra |
| --- | --- |

–

Akvakultūra

Taip/Ne

| – | Darbas pagal sutartį (naudojant ūkio gamybos priemones) |
| --- | --- |

–

Darbas pagal sutartį (naudojant ūkio gamybos priemones)

| – – | Žemės ūkio (kitoms valdoms) |
| --- | --- |

– –

Žemės ūkio (kitoms valdoms)

Taip/Ne

| – – | Ne žemės ūkio |
| --- | --- |

– –

Ne žemės ūkio

Taip/Ne

| – | Miškininkystė |
| --- | --- |

–

Miškininkystė

Taip/Ne

| – | Kita |
| --- | --- |

–

Kita

Taip/Ne

| – | Kas dalyvauja? |
| --- | --- |

–

Kas dalyvauja?

| – – | Turėtojas, kuris taip pat yra ir valdytojas |
| --- | --- |

– –

Turėtojas, kuris taip pat yra ir valdytojas

P/A/N (9)

| – – | Kiti vienasmenio turėtojo šeimos nariai, jų pagrindinė veikla |
| --- | --- |

– –

Kiti vienasmenio turėtojo šeimos nariai, jų pagrindinė veikla

Asmenų skaičius

| – – | Kiti vienasmenio turėtojo šeimos nariai, jų antrinė veikla |
| --- | --- |

– –

Kiti vienasmenio turėtojo šeimos nariai, jų antrinė veikla

Asmenų skaičius

| – – | Nuolat valdoje dirbantys ne šeimos nariai, jų pagrindinė veikla |
| --- | --- |

– –

Nuolat valdoje dirbantys ne šeimos nariai, jų pagrindinė veikla

Asmenų skaičius

| – – | Nuolat valdoje dirbantys ne šeimos nariai, jų antrinė veikla |
| --- | --- |

– –

Nuolat valdoje dirbantys ne šeimos nariai, jų antrinė veikla

Asmenų skaičius

| V. ii) | Kitų rūšių pelningos veiklos, tiesiogiai susijusios su valda, svarba |
| --- | --- |

V. ii)

| – | Galutinės valdos produkcijos procentinė dalis |
| --- | --- |

–

Galutinės valdos produkcijos procentinė dalis

Procentų grupės (10)

VI.   Parama kaimo plėtrai

| – | Per paskutinius 3 metus valda pasinaudojo viena iš kaimo plėtros priemonių (11) |
| --- | --- |

–

Per paskutinius 3 metus valda pasinaudojo viena iš kaimo plėtros priemonių (11)

Taip/Ne

| – – | Ūkininkų dalyvavimas maisto kokybės programose |
| --- | --- |

– –

Ūkininkų dalyvavimas maisto kokybės programose

Taip/Ne

| – – | Mokėjimai, susiję su „Natura 2000“ ir Vandens pagrindų direktyva (12) |
| --- | --- |

– –

Mokėjimai, susiję su „Natura 2000“ ir Vandens pagrindų direktyva (12)

Taip/Ne

| – – | Agrarinės aplinkosaugos išmokos ir su klimatu susijusios išmokos |
| --- | --- |

– –

Agrarinės aplinkosaugos išmokos ir su klimatu susijusios išmokos

Taip/Ne

| – – | Ekologinis ūkininkavimas |
| --- | --- |

– –

Ekologinis ūkininkavimas

Taip/Ne

| – – | Gyvūnų gerovės išmokos |
| --- | --- |

– –

Gyvūnų gerovės išmokos

Taip/Ne

| – – | Investicijos į materialųjį turtą |
| --- | --- |

– –

Investicijos į materialųjį turtą

Taip/Ne

| – – | Gaivalinių nelaimių ir katastrofų sukeltos žalos žemės ūkio produkcijos pajėgumams prevencija ir atlyginimas |
| --- | --- |

– –

Gaivalinių nelaimių ir katastrofų sukeltos žalos žemės ūkio produkcijos pajėgumams prevencija ir atlyginimas

Taip/Ne

| – – | Ūkio ir verslo plėtra |
| --- | --- |

– –

Ūkio ir verslo plėtra

Taip/Ne

| – – | Investicijos į miško plotų plėtrą ir miškų gyvybingumą |
| --- | --- |

– –

Investicijos į miško plotų plėtrą ir miškų gyvybingumą

Taip/Ne

| – – | Miško įveisimas ir miškingų plotų kūrimas |
| --- | --- |

– –

Miško įveisimas ir miškingų plotų kūrimas

Taip/Ne

| – – | Agrarinės miškininkystės sistemų kūrimas |
| --- | --- |

– –

Agrarinės miškininkystės sistemų kūrimas

Taip/Ne

| – – | Žalos miškams prevencija ir atlyginimas |
| --- | --- |

– –

Žalos miškams prevencija ir atlyginimas

Taip/Ne

| – – | Investicijos į miškų atsparumo ir jų aplinkosaugos vertės didinimą |
| --- | --- |

– –

Investicijos į miškų atsparumo ir jų aplinkosaugos vertės didinimą

Taip/Ne

| – – | Investicijos į miškininkystės technologijas ir į miškų ūkio produktų perdirbimą, naudojimą ir prekybą jais |
| --- | --- |

– –

Investicijos į miškininkystės technologijas ir į miškų ūkio produktų perdirbimą, naudojimą ir prekybą jais

Taip/Ne

| – – | Išmokos už vietoves, kuriose esama gamtinių ar kitokių specifinių kliūčių |
| --- | --- |

– –

Išmokos už vietoves, kuriose esama gamtinių ar kitokių specifinių kliūčių

Taip/Ne

| – – | Miškų aplinkosaugos ir klimato paslaugos ir miškų išsaugojimas |
| --- | --- |

– –

Miškų aplinkosaugos ir klimato paslaugos ir miškų išsaugojimas

Taip/Ne

| – – | Rizikos valdymas |
| --- | --- |

– –

Rizikos valdymas

Taip/Ne

VII.   Dirvos ir mėšlo valdymo praktika, taikoma žemės ūkio valdose

| – | Žemės įdirbimo metodai (13), taikomi atviroje ariamojoje žemėje |
| --- | --- |

–

Žemės įdirbimo metodai (13), taikomi atviroje ariamojoje žemėje

| – – | Įprastinis žemės įdirbimas |
| --- | --- |

– –

Įprastinis žemės įdirbimas

ha

| – – | Tausojantis žemės įdirbimas |
| --- | --- |

– –

Tausojantis žemės įdirbimas

ha

| – – | Be įdirbimo (išskyrus išorės ariamosios žemės plotus, kuriuose auga daugiamečiai augalai) |
| --- | --- |

– –

Be įdirbimo (išskyrus išorės ariamosios žemės plotus, kuriuose auga daugiamečiai augalai)

ha

| – | Atviros ariamosios žemės dirvos danga (14) |
| --- | --- |

–

Atviros ariamosios žemės dirvos danga (14)

| – – | Įprasti žieminiai pasėliai |
| --- | --- |

– –

Įprasti žieminiai pasėliai

ha

| – – | Antsėliai arba tarpiniai pasėliai |
| --- | --- |

– –

Antsėliai arba tarpiniai pasėliai

ha

| – – | Augalų liekanos |
| --- | --- |

– –

Augalų liekanos

ha

| – – | Tuščia dirva |
| --- | --- |

– –

Tuščia dirva

ha

| – – | Atviros ariamosios žemės plotai, kuriuose auga daugiamečiai augalai |
| --- | --- |

– –

Atviros ariamosios žemės plotai, kuriuose auga daugiamečiai augalai

ha

| – | Sėjomaina ariamojoje žemėje |
| --- | --- |

–

Sėjomaina ariamojoje žemėje

| – – | Ariamosios žemės dalis, kurioje vykdoma sėjomaina |
| --- | --- |

– –

Ariamosios žemės dalis, kurioje vykdoma sėjomaina

AŽP % grupė (15)

| – | Ekologiniu požiūriu svarbi teritorija: laukų pakraščiai, apsauginės juostos, gyvatvorės, medžiai, pūdymai, biotopai, mišku apželdinti plotai ir gamtovaizdžio elementai |
| --- | --- |

–

Ekologiniu požiūriu svarbi teritorija: laukų pakraščiai, apsauginės juostos, gyvatvorės, medžiai, pūdymai, biotopai, mišku apželdinti plotai ir gamtovaizdžio elementai

ha (16)

| – | Tręšimo mėšlu būdai |
| --- | --- |

–

Tręšimo mėšlu būdai

| – – | Platus skleidimas |
| --- | --- |

– –

Platus skleidimas

| – – – | Be įterpimo |
| --- | --- |

– – –

Be įterpimo

Mėšlo % grupė (17)

| – – – | Įterpimas per 4 valandas |
| --- | --- |

– – –

Įterpimas per 4 valandas

Mėšlo % grupė

| – – – | Įterpimas po 4 valandų |
| --- | --- |

– – –

Įterpimas po 4 valandų

Mėšlo % grupė

| – – | Paskirstymas |
| --- | --- |

– –

Paskirstymas

| – – – | Išleidžiamoji žarna |
| --- | --- |

– – –

Išleidžiamoji žarna

Mėšlo % grupė

| – – – | Išleidžiamasis antgalis |
| --- | --- |

– – –

Išleidžiamasis antgalis

Mėšlo % grupė

| – – | Įpurškimas |
| --- | --- |

– –

Įpurškimas

| – – – | Negilus/atvirojo griovelio |
| --- | --- |

– – –

Negilus/atvirojo griovelio

Mėšlo % grupė

| – – – | Gilus/uždarojo griovelio |
| --- | --- |

– – –

Gilus/uždarojo griovelio

Mėšlo % grupė

| – | Mėšlo įvežimas į valdą/išvežimas iš valdos |
| --- | --- |

–

Mėšlo įvežimas į valdą/išvežimas iš valdos

| – – | Visas valdoje pagamintas ir iš jos išvežtas mėšlas |
| --- | --- |

– –

Visas valdoje pagamintas ir iš jos išvežtas mėšlas

Tonos

| – – | Į valdą įvežtas mėšlas |
| --- | --- |

– –

Į valdą įvežtas mėšlas

Tonos

---

(1)  2016 m. geografinių koordinačių pateikti nereikia.

1

(2)  Teritorinių statistinių vienetų nomenklatūra.

2

(3)  L – mažiau palanki ūkininkauti ne kalnuota vietovė, M – mažiau palanki ūkininkauti kalnuota vietovė, N – įprastinė teritorija (ne LFA). Šią klasifikaciją ateityje galima pritaikyti, atsižvelgiant į BŽŪP 2020 pokyčius.

3

(4)  Šis skyrius pildomas tik jeigu atsakymas į pirmesnį klausimą yra „taip“.

4

(5)  Amžiaus grupės: (nuo mokyklos baigimo iki 24 metų), (25–34), (35–39), (40–44), (45–54), (55–64), (65 ir vyresni).

5

(6)  Metinių darbo vienetų (MDV) procentų 1 grupė: (0), (> 0–< 25), (≥ 25–< 50), (≥ 50–< 75), (≥ 75-< 100), (100).

6

(7)  Metinių darbo vienetų (MDV) procentų 2 grupė: (> 0–< 25), (≥ 25–< 50), (≥ 50–< 75), (≥ 75–< 100), (100).

7

(8)  Mokymo kodai: (tik praktinė žemės ūkio patirtis), (pagrindinis žemės ūkio mokymas), (baigtas žemės ūkio mokymas).

8

(9)  P – pagrindinė veikla, A – antrinė veikla, N – nedalyvauja.

9

(10)  Procentų grupės: (≥ 0–≤ 10), (> 10–≤ 50), (> 50–< 100).

10

(11)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1305/2013 dėl paramos kaimo plėtrai, teikiamos Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) lėšomis, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1698/2005, (OL L 347, 2013 12 20, p. 487) nurodytos kaimo plėtros priemonės. Šių rodiklių duomenys turėtų būti gaunami iš administracinių šaltinių.

11

(12)  2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/60/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (OL L 327, 2000 12 22, p. 1).

12

(13)  Atviros ariamosios žemės plotas, kuriam taikomas įprastinio įdirbimo metodas + atviros ariamosios žemės plotas, kuriam taikomas dirvą tausojantis įdirbimas + neįdirbtas atviros ariamosios žemės plotas + atviros ariamosios žemės plotas, kuriame auga daugiamečiai augalai = bendras atviros ariamosios žemės plotas.

13

(14)  Atviros ariamosios žemės plotas, kuriame pasėti įprasti žieminiai pasėliai + atviros ariamosios žemės plotas, kuriame pasėti antsėliai arba tarpiniai pasėliai + atviros ariamosios žemės plotas, kuriame yra augalų liekanų + atviros ariamosios žemės plotas, kuriame dirva tuščia + atviros ariamosios žemės plotas, kuriame auga daugiamečiai augalai = bendras atviros ariamosios žemės plotas.

14

(15)  Ariamosios žemės ploto (AŽP) procentų grupės: (0), (> 0–< 25), (≥ 25–< 50), (≥ 50–< 75), (≥ 75).

15

(16)  Turi nurodyti tik ūkiai, turintys daugiau kaip 15 ha ariamosios žemės.

16

(17)  Viso taikant tam tikrą būdą tręšimui panaudoto mėšlo % (0), (> 0–< 25), (≥ 25–< 50), (≥ 50–< 75), (≥ 75–< 100), (100).“

17

---

| 28.6.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 190/19 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 190/19

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 716/2014

2014 m. birželio 27 d.

dėl bandomojo bendro projekto, reikalingo Europos oro eismo valdymo pagrindiniam planui įgyvendinti, sukūrimo

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 550/2004 dėl oro navigacijos paslaugų teikimo bendrame Europos danguje (1), ypač į jo 15a straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | technologinis Bendro Europos dangaus iniciatyvos pagrindas – Europos oro eismo valdymo sistemos mokslinių tyrimų ir plėtros projektas (projektas SESAR), kurį įgyvendinant siekiama Europoje modernizuoti oro eismo valdymą (OEV). Juo siekiama, kad iki 2030 m. Sąjungoje būtų sukurta efektyvi oro eismo valdymo infrastruktūra, kuri leistų saugiai ir tausojant aplinką naudoti ir plėtoti oro transportą; |
| --- | --- |

(1)

technologinis Bendro Europos dangaus iniciatyvos pagrindas – Europos oro eismo valdymo sistemos mokslinių tyrimų ir plėtros projektas (projektas SESAR), kurį įgyvendinant siekiama Europoje modernizuoti oro eismo valdymą (OEV). Juo siekiama, kad iki 2030 m. Sąjungoje būtų sukurta efektyvi oro eismo valdymo infrastruktūra, kuri leistų saugiai ir tausojant aplinką naudoti ir plėtoti oro transportą;

| (2) | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 409/2013 (2) nustatyti su bendrų projektų turiniu, rengimu, priėmimu, įgyvendinimu ir stebėjimu susiję reikalavimai. Jame nustatyta, kad bendrų projektų įgyvendinimas turi būti grindžiamas diegimo programa, pagal kurią vykdomi įgyvendinimo projektai, kurių įgyvendinimą koordinuoja diegimo administratorius; |
| --- | --- |

(2)

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 409/2013 (2) nustatyti su bendrų projektų turiniu, rengimu, priėmimu, įgyvendinimu ir stebėjimu susiję reikalavimai. Jame nustatyta, kad bendrų projektų įgyvendinimas turi būti grindžiamas diegimo programa, pagal kurią vykdomi įgyvendinimo projektai, kurių įgyvendinimą koordinuoja diegimo administratorius;

| (3) | pagal Įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 409/2013, įgyvendinant bendrus projektus siekiama laiku, koordinuotai ir suderintai diegti oro eismo valdymo (OEV) funkcijas, kurios yra pakankamai brandžios, kad jas būtų galima įgyvendinti, ir kurias įgyvendinant būtų prisidedama prie Europos OEV pagrindiniame plane nustatytų esminių veiklos pakeitimų. Į bendrą projektą įtraukiamos tik tos OEV funkcijos, kurias būtina diegti suderintai ir kurias įgyvendinant labai prisidedama prie Sąjungos masto tikslinių veiklos rodiklių siekimo; |
| --- | --- |

(3)

pagal Įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 409/2013, įgyvendinant bendrus projektus siekiama laiku, koordinuotai ir suderintai diegti oro eismo valdymo (OEV) funkcijas, kurios yra pakankamai brandžios, kad jas būtų galima įgyvendinti, ir kurias įgyvendinant būtų prisidedama prie Europos OEV pagrindiniame plane nustatytų esminių veiklos pakeitimų. Į bendrą projektą įtraukiamos tik tos OEV funkcijos, kurias būtina diegti suderintai ir kurias įgyvendinant labai prisidedama prie Sąjungos masto tikslinių veiklos rodiklių siekimo;

| (4) | Komisijos prašymu bendroji įmonė SESAR parengė pirmo bendro projekto – bandomojo bendro projekto – preliminarų projektą; |
| --- | --- |

(4)

Komisijos prašymu bendroji įmonė SESAR parengė pirmo bendro projekto – bandomojo bendro projekto – preliminarų projektą;

| (5) | Komisija tą preliminarų projektą išnagrinėjo padedama Europos aviacijos saugos agentūros, Europos gynybos agentūros, tinklo valdytojo, rezultatų vertinimo įstaigos, Eurokontrolės, Europos standartizacijos organizacijų ir Europos civilinės aviacijos įrangos organizacijos (EUROCAE); |
| --- | --- |

(5)

Komisija tą preliminarų projektą išnagrinėjo padedama Europos aviacijos saugos agentūros, Europos gynybos agentūros, tinklo valdytojo, rezultatų vertinimo įstaigos, Eurokontrolės, Europos standartizacijos organizacijų ir Europos civilinės aviacijos įrangos organizacijos (EUROCAE);

| (6) | vėliau Komisija atliko nepriklausomą bendrų sąnaudų ir naudos tyrimą ir deramai konsultavosi su valstybėmis narėmis ir atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais; |
| --- | --- |

(6)

vėliau Komisija atliko nepriklausomą bendrų sąnaudų ir naudos tyrimą ir deramai konsultavosi su valstybėmis narėmis ir atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais;

| (7) | tuo remdamasi, Komisija parengė bandomojo bendro projekto pasiūlymą. Pagal Įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 409/2013 SESAR civilių oro erdvės naudotojų grupė pasiūlymui pritarė 2014 m. balandžio 30 d.; oro navigacijos paslaugų teikėjai pasiūlymui pritarė 2014 m. balandžio 30 d.; oro uostus valdančios įstaigos pasiūlymui pritarė 2014 m. balandžio 29 d.; tinklo valdytojas pasiūlymui pritarė 2014 m. balandžio 25 d.; Europos nacionalinės meteorologijos tarnybos pasiūlymui pritarė 2014 m. balandžio 30 d.; |
| --- | --- |

(7)

tuo remdamasi, Komisija parengė bandomojo bendro projekto pasiūlymą. Pagal Įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 409/2013 SESAR civilių oro erdvės naudotojų grupė pasiūlymui pritarė 2014 m. balandžio 30 d.; oro navigacijos paslaugų teikėjai pasiūlymui pritarė 2014 m. balandžio 30 d.; oro uostus valdančios įstaigos pasiūlymui pritarė 2014 m. balandžio 29 d.; tinklo valdytojas pasiūlymui pritarė 2014 m. balandžio 25 d.; Europos nacionalinės meteorologijos tarnybos pasiūlymui pritarė 2014 m. balandžio 30 d.;

| (8) | bandomajame bendrame projekte nustatytos šešios OEV funkcijos: išplėstas atvykimo valdymas ir nustatytų charakteristikų navigacija intensyvaus eismo oro uosto skrydžių valdymo rajonuose; oro uostų integravimas ir pralaidumas; lankstus oro erdvės valdymas ir laisvų maršrutų oro erdvė; bendradarbiaujamasis tinklo valdymas; pradinis visos sistemos informacijos valdymas; pradiniai trajektorijos informacijos mainai. Šių šešių OEV funkcijų diegimas turėtų būti privalomas; |
| --- | --- |

(8)

bandomajame bendrame projekte nustatytos šešios OEV funkcijos: išplėstas atvykimo valdymas ir nustatytų charakteristikų navigacija intensyvaus eismo oro uosto skrydžių valdymo rajonuose; oro uostų integravimas ir pralaidumas; lankstus oro erdvės valdymas ir laisvų maršrutų oro erdvė; bendradarbiaujamasis tinklo valdymas; pradinis visos sistemos informacijos valdymas; pradiniai trajektorijos informacijos mainai. Šių šešių OEV funkcijų diegimas turėtų būti privalomas;

| (9) | numatoma, kad išplėstas atvykimo valdymas ir nustatytų charakteristikų navigacija intensyvaus eismo oro uosto skrydžių valdymo rajonuose pagerins artėjimo tūpti trajektorijos tikslumą ir palengvins skrydžių sekos nustatymą ankstyvajame etape, todėl bus galima sumažinti degalų sąnaudas ir poveikį aplinkai leidimosi ir atvykimo etapais. Ši funkcija apima dalį Europos OEV pagrindiniame plane nustatytos „eismo sinchronizavimo“ pagrindinės ypatybės įgyvendinimo 1 etapo – esminio veiklos pakeitimo; |
| --- | --- |

(9)

numatoma, kad išplėstas atvykimo valdymas ir nustatytų charakteristikų navigacija intensyvaus eismo oro uosto skrydžių valdymo rajonuose pagerins artėjimo tūpti trajektorijos tikslumą ir palengvins skrydžių sekos nustatymą ankstyvajame etape, todėl bus galima sumažinti degalų sąnaudas ir poveikį aplinkai leidimosi ir atvykimo etapais. Ši funkcija apima dalį Europos OEV pagrindiniame plane nustatytos „eismo sinchronizavimo“ pagrindinės ypatybės įgyvendinimo 1 etapo – esminio veiklos pakeitimo;

| (10) | oro uostų integravimo ir pralaidumo funkcija numatoma pagerinti kilimo ir tūpimo takų saugą ir pralaidumą ir taip sumažinti degalų sąnaudas, skrydžių užlaikymą ir oro uosto pajėgumą. Ši funkcija apima dalį Europos OEV pagrindiniame plane nustatytos „oro uostų integravimo ir pralaidumo“ pagrindinės ypatybės įgyvendinimo 1 etapo – esminio veiklos pakeitimo; |
| --- | --- |

(10)

oro uostų integravimo ir pralaidumo funkcija numatoma pagerinti kilimo ir tūpimo takų saugą ir pralaidumą ir taip sumažinti degalų sąnaudas, skrydžių užlaikymą ir oro uosto pajėgumą. Ši funkcija apima dalį Europos OEV pagrindiniame plane nustatytos „oro uostų integravimo ir pralaidumo“ pagrindinės ypatybės įgyvendinimo 1 etapo – esminio veiklos pakeitimo;

| (11) | lankstaus oro erdvės valdymo ir laisvų maršrutų oro erdvės funkcija numatoma užtikrinti efektyvesnį oro erdvės naudojimą ir taip gerokai sumažinti degalų sąnaudas ir skrydžių užlaikymą. Ši funkcija apima dalį Europos OEV pagrindiniame plane nustatytos „perėjimo nuo oro erdvės valdymo prie keturmačio trajektorijos valdymo“ pagrindinės ypatybės įgyvendinimo 1 etapo – esminio veiklos pakeitimo; |
| --- | --- |

(11)

lankstaus oro erdvės valdymo ir laisvų maršrutų oro erdvės funkcija numatoma užtikrinti efektyvesnį oro erdvės naudojimą ir taip gerokai sumažinti degalų sąnaudas ir skrydžių užlaikymą. Ši funkcija apima dalį Europos OEV pagrindiniame plane nustatytos „perėjimo nuo oro erdvės valdymo prie keturmačio trajektorijos valdymo“ pagrindinės ypatybės įgyvendinimo 1 etapo – esminio veiklos pakeitimo;

| (12) | bendradarbiaujamojo tinklo valdymo funkcija numatoma pagerinti tinklo informacijos, kuria keičiasi visos OEV suinteresuotosios šalys, kokybę ir teikimą laiku ir taip užtikrinti didesnį oro navigacijos paslaugų našumą ir sumažinti išlaidas dėl užlaikymo. Ši funkcija apima dalį Europos OEV pagrindiniame plane nustatytos „bendradarbiavimu grindžiamo tinklo valdymo ir dinaminio pajėgumo balansavimo“ pagrindinės ypatybės įgyvendinimo 1 etapo – esminio veiklos pakeitimo; |
| --- | --- |

(12)

bendradarbiaujamojo tinklo valdymo funkcija numatoma pagerinti tinklo informacijos, kuria keičiasi visos OEV suinteresuotosios šalys, kokybę ir teikimą laiku ir taip užtikrinti didesnį oro navigacijos paslaugų našumą ir sumažinti išlaidas dėl užlaikymo. Ši funkcija apima dalį Europos OEV pagrindiniame plane nustatytos „bendradarbiavimu grindžiamo tinklo valdymo ir dinaminio pajėgumo balansavimo“ pagrindinės ypatybės įgyvendinimo 1 etapo – esminio veiklos pakeitimo;

| (13) | pradinio visos sistemos informacijos valdymo funkcija, kurią sudaro paslaugų, kurios teikiamos ir kuriomis naudojamasi per interneto protokolu grindžiamą tinklą visos sistemos informacijos valdymo (angl. System Wide Information Management, SWIM) sistemose, rinkinys, numatoma labai padidinti oro navigacijos paslaugų našumą. Ši funkcija apima dalį Europos OEV pagrindiniame plane nustatytos SWIM pagrindinės ypatybės įgyvendinimo 1 etapo – esminio veiklos pakeitimo; |
| --- | --- |

(13)

pradinio visos sistemos informacijos valdymo funkcija, kurią sudaro paslaugų, kurios teikiamos ir kuriomis naudojamasi per interneto protokolu grindžiamą tinklą visos sistemos informacijos valdymo (angl. System Wide Information Management, SWIM) sistemose, rinkinys, numatoma labai padidinti oro navigacijos paslaugų našumą. Ši funkcija apima dalį Europos OEV pagrindiniame plane nustatytos SWIM pagrindinės ypatybės įgyvendinimo 1 etapo – esminio veiklos pakeitimo;

| (14) | pradinių trajektorijos informacijos mainų funkcija, kurią įgyvendinus būtų efektyviau apdorojami skrydžių duomenys, numatoma pagerinti orlaivio trajektorijos nuspėjamumą; tai būtų naudinga oro erdvės naudotojams, tinklo valdytojui ir oro navigacijos paslaugų teikėjams, todėl reikėtų mažiau taktinių priemonių ir būtų lengviau spręsti konfliktus. Tai teigiamai paveiktų oro navigacijos paslaugų našumą, padėtų taupyti degalus ir sumažintų užlaikymo kintamumą. Ši funkcija apima dalį Europos OEV pagrindiniame plane nustatytos „perėjimo nuo oro erdvės valdymo prie keturmačio trajektorijos valdymo“ pagrindinės ypatybės įgyvendinimo 1 etapo – esminio veiklos pakeitimo – ir dėl keitimosi trajektorijos informacija ja netiesiogiai remiamos kitos su kitomis OEV funkcijomis susijusios pagrindinės ypatybės; |
| --- | --- |

(14)

pradinių trajektorijos informacijos mainų funkcija, kurią įgyvendinus būtų efektyviau apdorojami skrydžių duomenys, numatoma pagerinti orlaivio trajektorijos nuspėjamumą; tai būtų naudinga oro erdvės naudotojams, tinklo valdytojui ir oro navigacijos paslaugų teikėjams, todėl reikėtų mažiau taktinių priemonių ir būtų lengviau spręsti konfliktus. Tai teigiamai paveiktų oro navigacijos paslaugų našumą, padėtų taupyti degalus ir sumažintų užlaikymo kintamumą. Ši funkcija apima dalį Europos OEV pagrindiniame plane nustatytos „perėjimo nuo oro erdvės valdymo prie keturmačio trajektorijos valdymo“ pagrindinės ypatybės įgyvendinimo 1 etapo – esminio veiklos pakeitimo – ir dėl keitimosi trajektorijos informacija ja netiesiogiai remiamos kitos su kitomis OEV funkcijomis susijusios pagrindinės ypatybės;

| (15) | siekiant iš bandomojo bendro projekto gauti kuo daugiau naudos, tam tikras bandomojo bendro projekto dalis turėtų įgyvendinti tam tikros veiklą vykdančios suinteresuotosios šalys iš trečiųjų valstybių. Jų dalyvavimą pagal Įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 409/2013 turi užtikrinti diegimo administratorius. Veiklą vykdančių suinteresuotųjų šalių iš trečiųjų valstybių dalyvavimas nedaro poveikio kompetencijos, susijusios su oro navigacijos paslaugomis ir OEV funkcijomis, paskirstymui; |
| --- | --- |

(15)

siekiant iš bandomojo bendro projekto gauti kuo daugiau naudos, tam tikras bandomojo bendro projekto dalis turėtų įgyvendinti tam tikros veiklą vykdančios suinteresuotosios šalys iš trečiųjų valstybių. Jų dalyvavimą pagal Įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 409/2013 turi užtikrinti diegimo administratorius. Veiklą vykdančių suinteresuotųjų šalių iš trečiųjų valstybių dalyvavimas nedaro poveikio kompetencijos, susijusios su oro navigacijos paslaugomis ir OEV funkcijomis, paskirstymui;

| (16) | kad padėtų su OEV funkcijų diegimu susijusioms veiklą vykdančioms suinteresuotosioms šalims, Komisija turėtų paskelbti neprivalomojo pobūdžio informacinę medžiagą, kaip antai: standartizavimo ir pramoninimo etape būtiną pagalbinę medžiagą, kurią turi pateikti bendroji įmonė SESAR, standartizavimo ir reguliavimo poreikių veiksmų planą ir bandomojo bendro projekto pagrindžiamosios bendrų sąnaudų ir naudos analizės rezultatų ataskaitą. Pagalbinė medžiaga, kai reikia, turi būti rengiama pagal procedūras, kurių reikalaujama pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 552/2004 (3) ir kuriose pagal tą reglamentą dalyvauja nacionalinės priežiūros institucijos; |
| --- | --- |

(16)

kad padėtų su OEV funkcijų diegimu susijusioms veiklą vykdančioms suinteresuotosioms šalims, Komisija turėtų paskelbti neprivalomojo pobūdžio informacinę medžiagą, kaip antai: standartizavimo ir pramoninimo etape būtiną pagalbinę medžiagą, kurią turi pateikti bendroji įmonė SESAR, standartizavimo ir reguliavimo poreikių veiksmų planą ir bandomojo bendro projekto pagrindžiamosios bendrų sąnaudų ir naudos analizės rezultatų ataskaitą. Pagalbinė medžiaga, kai reikia, turi būti rengiama pagal procedūras, kurių reikalaujama pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 552/2004 (3) ir kuriose pagal tą reglamentą dalyvauja nacionalinės priežiūros institucijos;

| (17) | bandomojo bendro projekto įgyvendinimas turėtų būti stebimas kuo labiau panaudojant esamus stebėjimo mechanizmus ir esamas konsultavimosi struktūras, įtraukiant visas veiklą vykdančias suinteresuotąsias šalis; |
| --- | --- |

(17)

bandomojo bendro projekto įgyvendinimas turėtų būti stebimas kuo labiau panaudojant esamus stebėjimo mechanizmus ir esamas konsultavimosi struktūras, įtraukiant visas veiklą vykdančias suinteresuotąsias šalis;

| (18) | turėtų būti nustatyti tinkami šio reglamento peržiūros mechanizmai, kuriuose dalyvautų diegimo administratorius, kuris turėtų koordinuoti Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 409/2013 9 straipsnyje nurodytus subjektus (t. y. nacionalines priežiūros institucijas, kariškius, SESAR bendrąją įmonę, tinklo valdytoją ir gamybos pramonę) ir su jais bendradarbiauti, visų pirma, kad Komisija prireikus galėtų iš dalies keisti šį reglamentą. Pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 409/2013 9 straipsnio 7 dalies c punktą diegimo administratorius turi tinkamai atsižvelgti į poveikį nacionalinės ir kolektyvinės gynybos pajėgumui. Pagal valstybių narių bendrą pareiškimą dėl karinių klausimų, susijusių su Bendru Europos dangumi, koordinavimas su kariškiais bandomajame bendrame projekte išlieka prioritetas (4). Pagal šį pareiškimą valstybės narės visų pirma turėtų sustiprinti civilinį ir karinį bendradarbiavimą ir, jei reikia ir tiek, kiek reikia valstybėms narėms, palengvinti jų ginkluotųjų pajėgų bendradarbiavimą visais oro eismo valdymo klausimais; |
| --- | --- |

(18)

turėtų būti nustatyti tinkami šio reglamento peržiūros mechanizmai, kuriuose dalyvautų diegimo administratorius, kuris turėtų koordinuoti Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 409/2013 9 straipsnyje nurodytus subjektus (t. y. nacionalines priežiūros institucijas, kariškius, SESAR bendrąją įmonę, tinklo valdytoją ir gamybos pramonę) ir su jais bendradarbiauti, visų pirma, kad Komisija prireikus galėtų iš dalies keisti šį reglamentą. Pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 409/2013 9 straipsnio 7 dalies c punktą diegimo administratorius turi tinkamai atsižvelgti į poveikį nacionalinės ir kolektyvinės gynybos pajėgumui. Pagal valstybių narių bendrą pareiškimą dėl karinių klausimų, susijusių su Bendru Europos dangumi, koordinavimas su kariškiais bandomajame bendrame projekte išlieka prioritetas (4). Pagal šį pareiškimą valstybės narės visų pirma turėtų sustiprinti civilinį ir karinį bendradarbiavimą ir, jei reikia ir tiek, kiek reikia valstybėms narėms, palengvinti jų ginkluotųjų pajėgų bendradarbiavimą visais oro eismo valdymo klausimais;

| (19) | pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 549/2004 (5) 1 straipsnio 2 dalį, šis reglamentas taikomas nepažeidžiant valstybių narių suverenių teisių į jų oro erdvę ir nedarant poveikio valstybių narių reikalavimams, susijusiems su viešosios tvarkos, visuomenės saugumo ir gynybos klausimais. Šis reglamentas netaikomas karinėms operacijoms ir mokymui; |
| --- | --- |

(19)

pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 549/2004 (5) 1 straipsnio 2 dalį, šis reglamentas taikomas nepažeidžiant valstybių narių suverenių teisių į jų oro erdvę ir nedarant poveikio valstybių narių reikalavimams, susijusiems su viešosios tvarkos, visuomenės saugumo ir gynybos klausimais. Šis reglamentas netaikomas karinėms operacijoms ir mokymui;

| (20) | šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro dangaus komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(20)

šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro dangaus komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Dalykas ir taikymo sritis

1.   Šiuo reglamentu nustatomas pirmasis bendras projektas (toliau – bandomasis bendras projektas). Bandomajame bendrame projekte nustatomas pirmas OEV funkcijų, kurios turi būti įdiegtos laiku, koordinuotai ir suderintai, kad būtų pasiekti Europos OEV pagrindiniame plane nustatyti esminiai veiklos pakeitimai, rinkinys.

2.   Šis reglamentas taikomas Europos oro eismo valdymo tinklui ir Reglamento (EB) Nr. 552/2004 I priede nustatytoms oro navigacijos paslaugų sistemoms. Jis taikomas šio reglamento priede nustatytoms suinteresuotosioms šalims.

2 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys nustatytos Reglamento (EB) Nr. 549/2004 2 straipsnyje ir Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 409/2013 2 straipsnyje.

Kitų vartojamų terminų apibrėžtys:

1)   bendras sprendimų priėmimas oro uoste – procesas, per kurį oro eismo srautų ir pajėgumo valdymo sprendimai priimami remiantis veiklą vykdančių suinteresuotųjų šalių ir kitų oro eismo srautų ir pajėgumo valdyme dalyvaujančių subjektų sąveika ir kuriuo siekiama sumažinti skrydžių užlaikymą, geriau numatyti įvykius ir optimizuoti išteklių naudojimą;

2)   oro uosto veiklos planas – vienas bendrai sutartas slenkamasis visoms oro uosto suinteresuotosioms šalims prieinamas planas, kuriuo siekiama bendrai informuoti apie padėtį ir užtikrinti, kad suinteresuotosios šalys galėtų juo remtis priimdamos procesų optimizavimo sprendimus;

3)   tinklo veiklos planas – tinklo valdytojo drauge su veiklą vykdančiomis suinteresuotosiomis šalimis parengtas planas, taip pat jo pagalbinės priemonės, pagal kurį trumpuoju ir vidutiniu laikotarpiu organizuojama veikla vadovaujantis pagrindiniais tinklo strateginio plano principais. Tinklo valdymo plano dalis, susijusi su Europos maršrutų tinklo kūrimu, apima Europos maršrutų tinklo gerinimo planą;

4)   vykdyti OEV funkciją – užtikrinti, kad atitinkama OEV funkcija būtų įdiegta ir nuolat naudojama kasdienėje veikloje;

5)   tikslinė įdiegimo data – data, iki kurios atitinkamos OEV funkcijos diegimas turi būti užbaigtas ir nuo kurios funkcija būtų nuolat naudojama veikloje.

3 straipsnis

OEV funkcijos ir jų diegimas

1.   Bandomąjį bendrą projektą sudaro šios OEV funkcijos:

| a) | išplėstas atvykimo valdymas ir nustatytų charakteristikų navigacija intensyvaus eismo oro uosto skrydžių valdymo rajonuose; |
| --- | --- |

a)

išplėstas atvykimo valdymas ir nustatytų charakteristikų navigacija intensyvaus eismo oro uosto skrydžių valdymo rajonuose;

| b) | oro uostų integravimas ir pralaidumas; |
| --- | --- |

b)

oro uostų integravimas ir pralaidumas;

| c) | lankstus oro erdvės valdymas ir laisvas maršrutas; |
| --- | --- |

c)

lankstus oro erdvės valdymas ir laisvas maršrutas;

| d) | bendradarbiaujamasis tinklo valdymas; |
| --- | --- |

d)

bendradarbiaujamasis tinklo valdymas;

| e) | pradinis visos sistemos informacijos valdymas; |
| --- | --- |

e)

pradinis visos sistemos informacijos valdymas;

| f) | pradiniai trajektorijos informacijos mainai. |
| --- | --- |

f)

pradiniai trajektorijos informacijos mainai.

Šios OEV funkcijos aprašytos priede.

2.   Priede nurodytos veiklą vykdančios suinteresuotosios šalys ir tinklo valdytojas pagal šio reglamento priedą ir Įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 409/2013 įdiegia 1 dalyje nurodytas OEV funkcijas ir įgyvendina su jomis susijusias veiklos procedūras, kurios užtikrina vientisą tų funkcijų veikimą. Karinę veiklą vykdančios suinteresuotosios šalys diegia tas OEV funkcijas tik tiek, kiek tai būtina siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi Reglamento (EB) Nr. 552/2004 II priedo A dalies 4 punkto.

4 straipsnis

Informacinė ir pagalbinė medžiaga

Komisija savo interneto svetainėje skelbia šią 3 straipsnio 1 dalyje nurodytoms OEV funkcijoms diegti būtiną informacinę ir pagalbinę medžiagą:

| a) | orientacinį sąrašą pagalbinės medžiagos, kurią standartizavimo ir pramoninimo etapu turi pateikti bendroji įmonė SESAR, ir tikslines pateikimo datas; |
| --- | --- |

a)

orientacinį sąrašą pagalbinės medžiagos, kurią standartizavimo ir pramoninimo etapu turi pateikti bendroji įmonė SESAR, ir tikslines pateikimo datas;

| b) | orientacinį su standartizavimo ir reguliavimo poreikiais susijusių veiksmų planą, įskaitant nuorodas į įgyvendinimo taisykles ir Bendrijos specifikacijas, parengtas pagal Reglamento (EB) Nr. 552/2004 3 ir 4 straipsnius, taip pat susijusias tikslines pateikimo datas; |
| --- | --- |

b)

orientacinį su standartizavimo ir reguliavimo poreikiais susijusių veiksmų planą, įskaitant nuorodas į įgyvendinimo taisykles ir Bendrijos specifikacijas, parengtas pagal Reglamento (EB) Nr. 552/2004 3 ir 4 straipsnius, taip pat susijusias tikslines pateikimo datas;

| c) | bendrų sąnaudų ir naudos analizę, kuria grindžiamas bandomojo bendro projekto suinteresuotųjų šalių patvirtinimas. |
| --- | --- |

c)

bendrų sąnaudų ir naudos analizę, kuria grindžiamas bandomojo bendro projekto suinteresuotųjų šalių patvirtinimas.

5 straipsnis

Stebėjimas

Komisijos vykdomas stebėjimas, numatytas Įgyvendinimo Reglamento (ES) Nr. 409/2013 6 straipsnyje, atliekamas visų pirma įgyvendinant šias planavimo ir ataskaitų teikimo priemones:

| a) | Europos OEV pagrindinį planą ir įgyvendinimo ataskaitų teikimo mechanizmus; |
| --- | --- |

a)

Europos OEV pagrindinį planą ir įgyvendinimo ataskaitų teikimo mechanizmus;

| b) | tinklo strateginį planą ir tinklo veiklos planą; |
| --- | --- |

b)

tinklo strateginį planą ir tinklo veiklos planą;

| c) | veiklos rezultatų planus, visų pirma informaciją, nurodytą Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 390/2013 (6) 11 straipsnio 3 dalis c punkte, 11 straipsnio 5 dalyje ir II priedo 2 punkte; |
| --- | --- |

c)

veiklos rezultatų planus, visų pirma informaciją, nurodytą Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 390/2013 (6) 11 straipsnio 3 dalis c punkte, 11 straipsnio 5 dalyje ir II priedo 2 punkte;

| d) | oro navigacijos išlaidų ataskaitų lenteles, visų pirma informaciją, nurodytą Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 391/2013 (7) II priedo 1 lentelės 3.8 eilutėje ir 2 punkto m papunktyje, taip pat VII priedo 3 lentelės 2.1–2.4 eilutėse; |
| --- | --- |

d)

oro navigacijos išlaidų ataskaitų lenteles, visų pirma informaciją, nurodytą Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 391/2013 (7) II priedo 1 lentelės 3.8 eilutėje ir 2 punkto m papunktyje, taip pat VII priedo 3 lentelės 2.1–2.4 eilutėse;

| e) | diegimo administratoriaus vykdomą įgyvendinimo projektų stebėjimą, numatytą Įgyvendinimo Reglamento (ES) Nr. 409/2013 10 straipsnyje; |
| --- | --- |

e)

diegimo administratoriaus vykdomą įgyvendinimo projektų stebėjimą, numatytą Įgyvendinimo Reglamento (ES) Nr. 409/2013 10 straipsnyje;

| f) | funkcinių oro erdvės blokų planavimo ir įgyvendinimo ataskaitų teikimo mechanizmus; |
| --- | --- |

f)

funkcinių oro erdvės blokų planavimo ir įgyvendinimo ataskaitų teikimo mechanizmus;

| g) | su standartizavimu susijusius planavimo ir įgyvendinimo ataskaitų teikimo mechanizmus. |
| --- | --- |

g)

su standartizavimu susijusius planavimo ir įgyvendinimo ataskaitų teikimo mechanizmus.

6 straipsnis

Peržiūra

Komisija peržiūri šį reglamentą, atsižvelgdama į šiuos dalykus: informaciją ir patarimus, kuriuos pagal Reglamento (ES) Nr. 409/2013 9 straipsnio 2 dalies c punktą jai teikia diegimo administratorius, įvykdęs to reglamento 9 straipsnio koordinavimo ir konsultavimosi reikalavimus; informaciją, gautą vykdant 5 straipsnyje nurodytą stebėjimą; OEV technologinę raidą. Peržiūros rezultatus ji pateikia Bendro dangaus komitetui.

Atliekant peržiūrą visų pirma atsižvelgiama į šiuos aspektus:

| a) | 3 straipsnio 1 dalyje nurodytų OEV funkcijų diegimo pažangą, |
| --- | --- |

a)

3 straipsnio 1 dalyje nurodytų OEV funkcijų diegimo pažangą,

| b) | esamų paskatų naudojimą bandomajam bendram projektui įgyvendinti ir naujų paskatų galimybes, |
| --- | --- |

b)

esamų paskatų naudojimą bandomajam bendram projektui įgyvendinti ir naujų paskatų galimybes,

| c) | kiek bandomuoju bendru projektu prisidedama prie tikslinių veiklos rodiklių siekimo ir lankstaus oro erdvės naudojimo įgyvendinimo, |
| --- | --- |

c)

kiek bandomuoju bendru projektu prisidedama prie tikslinių veiklos rodiklių siekimo ir lankstaus oro erdvės naudojimo įgyvendinimo,

| d) | faktines 3 straipsnio 1 dalyje nurodytų OEV funkcijų diegimo sąnaudas ir naudą, įskaitant vietinio arba regioninio neigiamo poveikio kurios nors kategorijos veiklą vykdančioms suinteresuotosioms šalims nustatymą, |
| --- | --- |

d)

faktines 3 straipsnio 1 dalyje nurodytų OEV funkcijų diegimo sąnaudas ir naudą, įskaitant vietinio arba regioninio neigiamo poveikio kurios nors kategorijos veiklą vykdančioms suinteresuotosioms šalims nustatymą,

| e) | ar reikia koreguoti bandomąjį bendrą projektą, visų pirma jo individualią ir geografinę taikymo sritį ir priede nustatytas tikslines įdiegimo datas, |
| --- | --- |

e)

ar reikia koreguoti bandomąjį bendrą projektą, visų pirma jo individualią ir geografinę taikymo sritį ir priede nustatytas tikslines įdiegimo datas,

| f) | 4 straipsnyje nurodytos informacinės ir pagalbinės medžiagos rengimo pažangą. |
| --- | --- |

f)

4 straipsnyje nurodytos informacinės ir pagalbinės medžiagos rengimo pažangą.

Pirmą peržiūrą Komisija pradeda ne vėliau kaip praėjus 18 mėnesių po diegimo programos patvirtinimo.

7 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2014 m. birželio 27 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 96, 2004 3 31, p. 10.

1

(2)  2013 m. gegužės 3 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 409/2013 dėl Europos oro eismo valdymo planui įgyvendinti būtinų bendrų projektų apibrėžimo, valdymo struktūrų parengimo ir paskatų sukūrimo (OL L 123, 2013 5 4, p. 1).

2

(3)  2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 552/2004 dėl Europos oro eismo valdymo tinklo sąveikos (OL L 96, 2004 3 21, p. 26).

3

(4)  OL L 96, 2004 3 31, p. 9.

4

(5)  2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 549/2004 nustatantis bendro Europos dangaus sukūrimo pagrindą (OL L 96, 2004 3 31, p. 1).

5

(6)  2013 m. gegužės 3 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 390/2013, kuriuo nustatomas oro navigacijos paslaugų teikimo ir tinklo funkcijų vykdymo veiklos rezultatų planas (OL L 128, 2013 5 9, p. 1).

6

(7)  2013 m. gegužės 3 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 391/2013, kuriuo nustatoma bendroji mokesčių už oro navigacijos paslaugas sistema (OL L 128, 2013 5 9, p. 31).

7

---

PRIEDAS

1.   IŠPLĖSTAS ATVYKIMO VALDYMAS IR NUSTATYTŲ CHARAKTERISTIKŲ NAVIGACIJA INTENSYVAUS EISMO ORO UOSTO SKRYDŽIŲ VALDYMO RAJONUOSE

Taikant išplėstą atvykimo valdymą (angl. Extended Arrival Management, AMAN) ir nustatytų charakteristikų navigaciją (angl. Performance Based Navigation, PBN) intensyvaus eismo oro uosto skrydžių valdymo rajonuose (angl. Terminal Manoeuvring Areas, TMA), didėja artėjimo tūpti trajektorijos tikslumas ir lengviau ankstesniame etape sudaryti oro eismo eilę. Vykdant išplėstą atvykimo valdymą, planavimo horizontą galima išplėsti mažiausiai 180–200 jūrmylių atstumu iki atvykstamųjų skrydžių orlaivių aukščiausio žemėjimo taško, jį įskaitant. Taikant nustatytų charakteristikų navigaciją intensyvaus eismo oro uosto skrydžių valdymo rajonuose, plėtojamos ir įgyvendinamos efektyvaus degalų naudojimo ir (arba) aplinkos apsaugos reikalavimus atitinkančios atvykimo ir išvykimo procedūros:būtinųjų navigacijos charakteristikų 1 standartinis išvykimas pagal prietaisus, (angl. Required Navigation Performance 1 Standard Instrument Departures, RNP 1 SID), standartiniai atvykimo maršrutai, (angl. Standard Arrival Routes, STAR) ir artėjimo tūpti procedūros (angl. Required Navigation Performance Approach, RNP APCH).

Šią funkciją sudaro dvi subfunkcijos:

| — | į maršrutų oro erdvę išplėstas atvykimo valdymas, |
| --- | --- |

—

į maršrutų oro erdvę išplėstas atvykimo valdymas,

| — | pagerinta oro uosto oro erdvė, kurioje vykdomi RNP skrydžiai. |
| --- | --- |

—

pagerinta oro uosto oro erdvė, kurioje vykdomi RNP skrydžiai.

1.1.   Veiklos ir techninė taikymo sritis

1.1.1.   Į maršrutų oro erdvę išplėstas atvykimo valdymas

Į maršrutų oro erdvę išplėstu atvykimo valdymu AMAN horizontas išplečiamas nuo 100–120 iki 180–200 jūrmylių atstumu nuo atvykimo oro uosto. Eismo eilę galima sudaryti maršruto ir ankstyvojo žemėjimo etapuose.

Intensyvaus eismo aerodromų manevravimo laukuose, kuriuose įgyvendinami AMAN veiksmai, veikiančios skrydžių valdymo (ATC) tarnybos derina veiklą su oro eismo paslaugų (ATS) tarnybomis, atsakingomis už gretimus maršrutų sektorius.

Įgyvendinant šią funkciją, galima taikyti esamus AMAN apribojimų valdymo metodus, pirmiausia užtrukimo arba paspartėjimo ir greičio rekomendavimo.

Sistemos reikalavimai

| — | AMAN sistemomis atvykimo eilės laiko informacija į maršrutų ATC sistemas turi būti teikiama iki 180–200 jūrmylių atstumu nuo atvykimo oro uosto. |
| --- | --- |

—

AMAN sistemomis atvykimo eilės laiko informacija į maršrutų ATC sistemas turi būti teikiama iki 180–200 jūrmylių atstumu nuo atvykimo oro uosto.

| — | AMAN apribojimai turi būti valdomi ankstesnių etapų ATS tarnybų ATC sistemomis. Atvykimo apribojimų valdymas turi būti remiamas duomenų mainais, duomenų apdorojimo ir atitinkamose ATS tarnybų skrydžių vadovų darbo vietose rodoma informacija. Kol bus įdiegtos visos sistemos informacijos valdymo (angl. System-Wide Information Management, SWIM) paslaugos, duomenų mainai tarp ATS tarnybų gali būti vykdomi taikant esamas technologijas. |
| --- | --- |

—

AMAN apribojimai turi būti valdomi ankstesnių etapų ATS tarnybų ATC sistemomis. Atvykimo apribojimų valdymas turi būti remiamas duomenų mainais, duomenų apdorojimo ir atitinkamose ATS tarnybų skrydžių vadovų darbo vietose rodoma informacija. Kol bus įdiegtos visos sistemos informacijos valdymo (angl. System-Wide Information Management, SWIM) paslaugos, duomenų mainai tarp ATS tarnybų gali būti vykdomi taikant esamas technologijas.

1.1.2.   Pagerinta oro uosto oro erdvė, kurioje vykdomi RNP skrydžiai.

Taikant pagerintos oro uosto oro erdvės, kurioje vykdomi RNP skrydžiai, funkciją, intensyvaus eismo oro uosto oro erdvėje įgyvendinamos aplinkos reikalavimus atitinkančios atvykimo ir (arba) išvykimo, taip pat artėjimo tūpti taikant PBN procedūros, kaip nurodyta šiose navigacijos specifikacijose:

| — | SID ir STAR taikant RNP 1 specifikaciją, kartu taikant spindulio iki nustatytojo taško (angl. Radius to Fix, RF) trajektorijos baigmės tašką, |
| --- | --- |

—

SID ir STAR taikant RNP 1 specifikaciją, kartu taikant spindulio iki nustatytojo taško (angl. Radius to Fix, RF) trajektorijos baigmės tašką,

| — | būtinųjų navigacijos charakteristikų artėjimas tūpti taikant artėjimo tūpti procedūrą su vertikaliaisiais orientyrais (RNP APCH su APV). |
| --- | --- |

—

būtinųjų navigacijos charakteristikų artėjimas tūpti taikant artėjimo tūpti procedūrą su vertikaliaisiais orientyrais (RNP APCH su APV).

Pagerinta oro uosto oro erdvė, kurioje vykdomi RNP skrydžiai, apima:

| — | RNP 1 SID, STAR ir perėjimus (taikant spindulio iki nustatytojo taško (RF) priedą), |
| --- | --- |

—

RNP 1 SID, STAR ir perėjimus (taikant spindulio iki nustatytojo taško (RF) priedą),

| — | RNP APCH (šoninę navigaciją/vertikaliąją navigaciją ir radijo švyturio charakteristikų su vertikaliaisiais orientyrais minimumus). |
| --- | --- |

—

RNP APCH (šoninę navigaciją/vertikaliąją navigaciją ir radijo švyturio charakteristikų su vertikaliaisiais orientyrais minimumus).

Sistemos reikalavimai

ATC sistemomis ir ATC saugos tinklais turi būti sudaromos sąlygos vykdyti oro uosto skrydžių valdymo rajonų ir artėjimo tūpti PBN operacijas.

| — | RNP 1 skrydžių šoninė ir išilginė bendroji sistemos paklaida (angl. Lateral and Longitudinal Total System Error, TSE) bent 95 % skrydžio laiko turi būti +/– 1 jūrmylės, taip pat reikia orlaivio veiklos rezultatų stebėjimo, įspėjimų funkcijos ir vientisų navigacijos duomenų bazių. |
| --- | --- |

—

RNP 1 skrydžių šoninė ir išilginė bendroji sistemos paklaida (angl. Lateral and Longitudinal Total System Error, TSE) bent 95 % skrydžio laiko turi būti +/– 1 jūrmylės, taip pat reikia orlaivio veiklos rezultatų stebėjimo, įspėjimų funkcijos ir vientisų navigacijos duomenų bazių.

| — | RNP APCH skrydžių šoninė ir išilginė bendroji sistemos paklaida (TSE) bent 95 % priartėjimo tūpti baigmės skrydžio laiko turi būti +/– 0,3 jūrmylės, taip pat reikia orlaivio veiklos rezultatų stebėjimo, įspėjimų funkcijos ir vientisų navigacijos duomenų bazių.
  RNP 1 ir RNP APCH funkcijai reikia duomenų iš globalios navigacijos palydovinės sistemos. |
| --- | --- |

—

RNP APCH skrydžių šoninė ir išilginė bendroji sistemos paklaida (TSE) bent 95 % priartėjimo tūpti baigmės skrydžio laiko turi būti +/– 0,3 jūrmylės, taip pat reikia orlaivio veiklos rezultatų stebėjimo, įspėjimų funkcijos ir vientisų navigacijos duomenų bazių.

RNP 1 ir RNP APCH funkcijai reikia duomenų iš globalios navigacijos palydovinės sistemos.

| — | Vertikaliosios navigacijos duomenys, kuriais remiama APV, gali būti teikiami iš globalios navigacijos palydovinės sistemos palydovinės signalų tikslinimo sistemos arba barometrinio aukščio jutiklių. |
| --- | --- |

—

Vertikaliosios navigacijos duomenys, kuriais remiama APV, gali būti teikiami iš globalios navigacijos palydovinės sistemos palydovinės signalų tikslinimo sistemos arba barometrinio aukščio jutiklių.

1.2.   Geografinė taikymo sritis

1.2.1.   ES ir ELPA valstybės narės

Išplėstas AMAN ir PBN intensyvaus eismo TMA ir susijusiuose maršrutų sektoriuose taikomi šiuose oro uostuose:

| — | London Heathrow, |
| --- | --- |

—

London Heathrow,

| — | Paris CDG, |
| --- | --- |

—

Paris CDG,

| — | London Gatwick, |
| --- | --- |

—

London Gatwick,

| — | Paris Orly, |
| --- | --- |

—

Paris Orly,

| — | London Stansted, |
| --- | --- |

—

London Stansted,

| — | Milan Malpensa, |
| --- | --- |

—

Milan Malpensa,

| — | Frankfurt International, |
| --- | --- |

—

Frankfurt International,

| — | Madrid Barajas, |
| --- | --- |

—

Madrid Barajas,

| — | Amsterdam Schiphol, |
| --- | --- |

—

Amsterdam Schiphol,

| — | Munich Franz Josef Strauss, |
| --- | --- |

—

Munich Franz Josef Strauss,

| — | Rome Fiumicino, |
| --- | --- |

—

Rome Fiumicino,

| — | Barcelona El Prat, |
| --- | --- |

—

Barcelona El Prat,

| — | Zurich Kloten
   (1), |
| --- | --- |

—

Zurich Kloten
   (1),

| — | Düsseldorf International, |
| --- | --- |

—

Düsseldorf International,

| — | Brussels National, |
| --- | --- |

—

Brussels National,

| — | Oslo Gardermoen
   (2), |
| --- | --- |

—

Oslo Gardermoen
   (2),

| — | Stockholm Arlanda, |
| --- | --- |

—

Stockholm Arlanda,

| — | Berlin Brandenburg, |
| --- | --- |

—

Berlin Brandenburg,

| — | Manchester Ringway, |
| --- | --- |

—

Manchester Ringway,

| — | Palma De Mallorca Son San Juan, |
| --- | --- |

—

Palma De Mallorca Son San Juan,

| — | Copenhagen Kastrup, |
| --- | --- |

—

Copenhagen Kastrup,

| — | Vienna Schwechat, |
| --- | --- |

—

Vienna Schwechat,

| — | Dublin, |
| --- | --- |

—

Dublin,

| — | Nice Cote d'Azur. |
| --- | --- |

—

Nice Cote d'Azur.

1.2.2.   Kitos trečiosios šalys

Išplėstą AMAN ir PBN intensyvaus eismo TMA reikėtų taikyti Stambulo Atatiurko oro uoste.

1.3.   Suinteresuotosios šalys, kurių reikia funkcijai įdiegti, ir tikslinė įdiegimo data

ATS teikėjai ir tinklo valdytojas užtikrina, kad ATS tarnybos, teikiančios ATC paslaugas 1.2 punkte nurodytų oro uostų oro erdvėje ir susijusiuose maršruto sektoriuose, nuo 2024 m. sausio 1 d. intensyvaus eismo TMA taikytų išplėstą AMAN ir PBN.

1.4.   Derinimo būtinybė

Išplėsto AMAN ir PBN intensyvaus eismo TMA funkcijų diegimas derinamas atsižvelgiant į galimą užtrukusio įgyvendinimo 1.2 punkte nurodytuose oro uostuose poveikį tinklo veiklos rezultatams. Techniniu atžvilgiu planinės sistemos diegimas ir procedūrų pakeitimai derinami siekiant užtikrinti, kad būtų pasiekti veiklos rezultatų tikslai. Derinant investicijas dalyvauja įvairios oro uostus valdančios įstaigos ir oro navigacijos paslaugų teikėjai. Be to, derinama veikla susijusiame pramoninimo etape, pirmiausia tarp tiekimo pramonės atstovų.

1.5.   Esminės sąlygos

Esminių sąlygų šiai funkcijai netaikoma. Vykdant AMAN, lengvinamas su veikla susijęs šios oro eismo valdymo (angl. Air Traffic Management, ATM) funkcijos įtraukimas į esamas sistemas.

1.6.   Sąsajos su kitomis oro eismo valdymo funkcijomis

| — | Jei yra galimybė naudotis 5 punkte nurodyta iSWIM funkcija, duomenų mainai tarp ATS tarnybų, pirmiausia susiję su išplėstu AMAN, vykdomi naudojantis SWIM paslaugomis. |
| --- | --- |

—

Jei yra galimybė naudotis 5 punkte nurodyta iSWIM funkcija, duomenų mainai tarp ATS tarnybų, pirmiausia susiję su išplėstu AMAN, vykdomi naudojantis SWIM paslaugomis.

| — | Vykdant AMAN, naudojama 6 punkte nurodyta į antžeminę stotį perduota trajektorijos informacija, jei ji teikiama. |
| --- | --- |

—

Vykdant AMAN, naudojama 6 punkte nurodyta į antžeminę stotį perduota trajektorijos informacija, jei ji teikiama.

2.   ORO UOSTO INTEGRACIJA IR PRALAIDUMAS

Taikant oro uosto integracijos ir pralaidumo funkciją, didėja kilimo ir tūpimo tako sauga ir pralaidumas, gerėja riedėjimo integracija ir sauga, kilimo ir tūpimo take susidaro mažiau pavojingų situacijų, taip pat lengviau teikti artėjimo tūpti ir aerodromo skrydžių valdymo paslaugas.

Šią funkciją sudaro penkios subfunkcijos:

| — | išvykimo valdymas, derinamas su eilės sudarymu prieš išvykimą, |
| --- | --- |

—

išvykimo valdymas, derinamas su eilės sudarymu prieš išvykimą,

| — | išvykimo valdymas atsižvelgiant į antžeminio valdymo apribojimus, |
| --- | --- |

—

išvykimo valdymas atsižvelgiant į antžeminio valdymo apribojimus,

| — | laiku grindžiamas priartėjimo tūpti skirstymas, |
| --- | --- |

—

laiku grindžiamas priartėjimo tūpti skirstymas,

| — | automatizuota antžeminio judėjimo planavimo ir maršrutų sudarymo pagalba skrydžių vadovui, |
| --- | --- |

—

automatizuota antžeminio judėjimo planavimo ir maršrutų sudarymo pagalba skrydžių vadovui,

| — | oro uosto saugos tinklai. |
| --- | --- |

—

oro uosto saugos tinklai.

2.1.   Veiklos ir techninė taikymo sritis

2.1.1.   Išvykimo valdymas, derinamas su eilės sudarymu prieš išvykimą

Išvykimo valdymas, derinamas su eilės sudarymu prieš išvykimą – priemonė išvykimo srautams viename arba keliuose oro uostuose gerinti, apskaičiuojant kiekvieno skrydžio tikslinį pakilimo laiką (angl. Target Take Off Time, TTOT) ir tikslinį variklių paleidimo patvirtinimo laiką (angl. Target Start Approval Time, TSAT), taip pat atsižvelgiant į įvairius apribojimus ir pirmenybę. Valdymą prieš išvykimą sudaro išvykimo srauto į kilimo ir tūpimo taką matavimas valdant riedėjimo pradžios laikus (pagal variklių paleidimo laikus), kuriuo atsižvelgiama į esamą kilimo ir tūpimo tako pajėgumą. Valdymą prieš išvykimą derinant su bendru sprendimų priėmimu oro uoste, trumpinamas riedėjimo laikas, geriau laikomasi oro eismo srautų valdymo laiko tarpsnio (ATFM laiko tarpsnio) ir lengviau nuspėti išvykimo laikus. Išvykimo valdymu siekiama didinti eismo srautą kilimo ir tūpimo take, sudarant eilę su mažiausiaisiais optimizuotais intervalais.

Bendrame sprendimų priėmime oro uoste dalyvaujančios veiklą vykdančios suinteresuotosios šalys turi kartu sudaryti eilę prieš išvykimą, atsižvelgdamos į sutartus dėl konkrečių priežasčių (pvz., kilimo ir laukimo kilimo ir tūpimo take laiko, laiko tarpsnių laikymosi, išvykimo maršrutų, oro erdvės naudotojų pirmenybės, naktinių komendanto valandų, stovėjimo vietos ir (arba) vartų evakavimo dėl atvykstančių orlaivių, nepalankių sąlygų, įskaitant ledo šalinimą, faktinio riedėjimo tako ir (arba) kilimo ir tūpimo tako pajėgumo, dabartinių apribojimų ir pan.) taikytinus principus.

Sistemos reikalavimai

| — | Turi būti integruotos išvykimo valdymo (angl. Departure Management, DMAN) ir bendro sprendimų priėmimo oro uoste sistemos; jomis turi būti remiamas optimizuotas eilės sudarymas prieš išvykimą, taikant informacijos valdymo sistemas, skirtas oro erdvės naudotojams (tikslinio riedėjimo pradžios laiko duomenų teikimas) ir oro uostui (kontekstinių duomenų teikimas). |
| --- | --- |

—

Turi būti integruotos išvykimo valdymo (angl. Departure Management, DMAN) ir bendro sprendimų priėmimo oro uoste sistemos; jomis turi būti remiamas optimizuotas eilės sudarymas prieš išvykimą, taikant informacijos valdymo sistemas, skirtas oro erdvės naudotojams (tikslinio riedėjimo pradžios laiko duomenų teikimas) ir oro uostui (kontekstinių duomenų teikimas).

| — | DMAN sistemomis turi būti sudaroma bendradarbiaujamoji eilė ir pateikiami TSAT ir TTOT duomenys. TSAT ir TTOT nustatomi atsižvelgiant į kintamus riedėjimo laikus ir atnaujinami atsižvelgiant į faktinį orlaivio pakilimo laiką; DMAN sistemomis skrydžių vadovams teikiamas orlaivių srauto matavimams skirtas TSAT ir TTOT sąrašas. |
| --- | --- |

—

DMAN sistemomis turi būti sudaroma bendradarbiaujamoji eilė ir pateikiami TSAT ir TTOT duomenys. TSAT ir TTOT nustatomi atsižvelgiant į kintamus riedėjimo laikus ir atnaujinami atsižvelgiant į faktinį orlaivio pakilimo laiką; DMAN sistemomis skrydžių vadovams teikiamas orlaivių srauto matavimams skirtas TSAT ir TTOT sąrašas.

2.1.2.   Išvykimo valdymas atsižvelgiant į antžeminio valdymo apribojimus

Išvykimo valdymas atsižvelgiant į antžeminio valdymo apribojimus – ATM priemonė, kuria, apskaičiuojant judėjimo įvykius, sudarant jų eilę ir optimizuojant išteklių (pvz., ledo šalinimo įrangos) naudojimą, nustatomi optimalūs antžeminio judėjimo planai (pvz., riedėjimo maršrutų planai). Išvykimo eilė kilimo ir tūpimo take optimizuojama pagal faktines eismo aplinkybes, atsižvelgiant į visus pokyčius nuvažiavus nuo vartų arba riedant į kilimo ir tūpimo taką.

Pažangiosiomis antžeminio judėjimo kurso nurodymo ir skrydžių valdymo sistemomis (angl. Movement Guidance and Control Systems, A-SMGCS), kuriomis stebimas faktinis antžeminis eismas ir atsižvelgiama į taikant išvykimo valdymą atnaujintus riedėjimo laikus, optimizuojamas riedėjimo laikas ir gerinamas pakilimo laikų nuspėjamumas.

Sistemos reikalavimai

| — | DMAN sistemomis apskaičiuojant TTOT ir TSAT turi būti atsižvelgiama į kintamus ir atnaujintus riedėjimo laikus. Turi būti sukurtos DMAN ir A-SMGCS maršrutų sudarymo sąsajos. |
| --- | --- |

—

DMAN sistemomis apskaičiuojant TTOT ir TSAT turi būti atsižvelgiama į kintamus ir atnaujintus riedėjimo laikus. Turi būti sukurtos DMAN ir A-SMGCS maršrutų sudarymo sąsajos.

| — | DMAN, į kurį, taikant skaitmeninę sistemą, pvz., elektroninius skrydžio ruožus (angl. Electronic Flight Strips, EFS), įtraukiami A-SMGCS apribojimai, kartu su pažangiąja A-SMGCS maršrutų sudarymo funkcija turi būti įtrauktas į skrydžio duomenų apdorojimo sistemas, skirtas išvykimo eilei sudaryti ir maršrutams apskaičiuoti. |
| --- | --- |

—

DMAN, į kurį, taikant skaitmeninę sistemą, pvz., elektroninius skrydžio ruožus (angl. Electronic Flight Strips, EFS), įtraukiami A-SMGCS apribojimai, kartu su pažangiąja A-SMGCS maršrutų sudarymo funkcija turi būti įtrauktas į skrydžio duomenų apdorojimo sistemas, skirtas išvykimo eilei sudaryti ir maršrutams apskaičiuoti.

| — | Turi būti įdiegta A-SMGCS maršrutų sudarymo funkcija. |
| --- | --- |

—

Turi būti įdiegta A-SMGCS maršrutų sudarymo funkcija.

2.1.3.   Laiku grindžiamas priartėjimo tūpti skirstymas

Laiku grindžiamas skirstymas (angl. Time-Based Separation, TBS) – ant kilimo ir tūpimo tako artėjančių tūpti orlaivių skirstymas eile, vietoj atstumų taikant laiko intervalus. Jį galima taikyti priartėjimo tūpti metu, suteikiant galimybes rodyti skrydžių vadovui lygiavertę atstumo informaciją, atsižvelgiant į esamas vėjo sąlygas. Radarinio skirstymo minimumai ir sukeltos turbulencijos skirstymo parametrai įtraukiami į TBS pagalbinę priemonę, kuria teikiami orientyrai skrydžių vadovui, kad priartėjimo tūpti metu, atsižvelgiant į priešinio vėjo poveikį, būtų galima nustatyti laiku pagrįstą intervalą tarp orlaivių.

Sistemos reikalavimai

| — | Skrydžio duomenų apdorojimo ir AMAN sistemos turi būti suderinamos su TBS pagalbine priemone ir jomis turi būti galima kaitalioti laiku ir atstumu grindžiamas sukeltos turbulencijos radarinio skirstymo taisykles. |
| --- | --- |

—

Skrydžio duomenų apdorojimo ir AMAN sistemos turi būti suderinamos su TBS pagalbine priemone ir jomis turi būti galima kaitalioti laiku ir atstumu grindžiamas sukeltos turbulencijos radarinio skirstymo taisykles.

| — | Skrydžių vadovo darbo vietoje turi būti integruota skrydžių vadovui skirta TBS pagalbinė priemonė su saugos tinklais, kad, atsižvelgiant į radarinio skirstymo minimumą, pagal faktines tūptinės nuolydžio vėjo sąlygas būtų galima apskaičiuoti TBS atstumą. |
| --- | --- |

—

Skrydžių vadovo darbo vietoje turi būti integruota skrydžių vadovui skirta TBS pagalbinė priemonė su saugos tinklais, kad, atsižvelgiant į radarinio skirstymo minimumą, pagal faktines tūptinės nuolydžio vėjo sąlygas būtų galima apskaičiuoti TBS atstumą.

| — | TBS pagalbinei priemonei turi būti teikiama vietos meteorologinė (MET) informacija, kuria nurodomos faktinės tūptinės nuolydžio sąlygos. |
| --- | --- |

—

TBS pagalbinei priemonei turi būti teikiama vietos meteorologinė (MET) informacija, kuria nurodomos faktinės tūptinės nuolydžio sąlygos.

| — | TBS pagalbine priemone turi būti vykdomas automatinis reikalavimų neatitinkančio priartėjimo tūpti oro greičio stebėjimas ir teikiami įspėjimai apie jį, vykdomas automatinis skirstymo pažeidimų stebėjimas ir teikiami įspėjimai apie juos, taip pat vykdomas automatinis netinkamų orlaivių rodymo skirstymo indikatoriuje stebėjimas ir teikiami įspėjimai apie jį. |
| --- | --- |

—

TBS pagalbine priemone turi būti vykdomas automatinis reikalavimų neatitinkančio priartėjimo tūpti oro greičio stebėjimas ir teikiami įspėjimai apie jį, vykdomas automatinis skirstymo pažeidimų stebėjimas ir teikiami įspėjimai apie juos, taip pat vykdomas automatinis netinkamų orlaivių rodymo skirstymo indikatoriuje stebėjimas ir teikiami įspėjimai apie jį.

| — | TBS pagalbine priemone ir susijusioje skrydžių vadovo darbo vietoje turi būti apskaičiuojamas indikatorinis atstumas; jis turi būti rodomas skrydžių vadovo ekranuose. |
| --- | --- |

—

TBS pagalbine priemone ir susijusioje skrydžių vadovo darbo vietoje turi būti apskaičiuojamas indikatorinis atstumas; jis turi būti rodomas skrydžių vadovo ekranuose.

| — | Saugos tinklai, kuriais registruojamas automatinis stebėjimas ir įspėjimai apie skirstymo pažeidimus, turi palaikyti TBS veiksmus. |
| --- | --- |

—

Saugos tinklai, kuriais registruojamas automatinis stebėjimas ir įspėjimai apie skirstymo pažeidimus, turi palaikyti TBS veiksmus.

2.1.4.   Automatizuota antžeminio judėjimo planavimo ir maršrutų sudarymo pagalba skrydžių vadovui

A-SMGCS maršrutų sudarymo ir planavimo funkcijomis automatiškai sudaromi riedėjimo maršrutai, įskaitant atitinkamą numatomą riedėjimo laiką ir galimų konfliktų valdymą.

Skrydžių vadovas gali keisti riedėjimo maršrutus rankiniu būdu, prieš juos paskiriant orlaiviams ir transporto priemonėms. Šie maršrutai įtraukiami į skrydžio duomenų apdorojimo sistemą.

Sistemos reikalavimai

| — | A-SMGCS maršrutų sudarymo ir planavimo funkcija turi būti apskaičiuojamas veiklos atžvilgiu tinkamiausias maršrutas, kuriame yra kuo mažiau konfliktų, pagal kurį orlaivis gali judėti iš stovėjimo vietos į kilimo ir tūpimo taką, iš kilimo ir tūpimo tako į stovėjimo vietą arba atlikti kitus antžeminio judėjimo veiksmus. |
| --- | --- |

—

A-SMGCS maršrutų sudarymo ir planavimo funkcija turi būti apskaičiuojamas veiklos atžvilgiu tinkamiausias maršrutas, kuriame yra kuo mažiau konfliktų, pagal kurį orlaivis gali judėti iš stovėjimo vietos į kilimo ir tūpimo taką, iš kilimo ir tūpimo tako į stovėjimo vietą arba atlikti kitus antžeminio judėjimo veiksmus.

| — | Skrydžių vadovas iš savo darbo vietos turi galėti valdyti antžeminių maršrutų trajektorijas. |
| --- | --- |

—

Skrydžių vadovas iš savo darbo vietos turi galėti valdyti antžeminių maršrutų trajektorijas.

| — | Skrydžių duomenų apdorojimo sistema turi būti galima gauti duomenis apie orlaiviams ir transporto priemonėms paskirtus suplanuotus ir leistus maršrutus, taip pat valdyti visų susijusių orlaivių ir transporto priemonių maršruto būseną. |
| --- | --- |

—

Skrydžių duomenų apdorojimo sistema turi būti galima gauti duomenis apie orlaiviams ir transporto priemonėms paskirtus suplanuotus ir leistus maršrutus, taip pat valdyti visų susijusių orlaivių ir transporto priemonių maršruto būseną.

2.1.5.   Oro uosto saugos tinklai

Oro uosto saugos tinklais aptinkami orlaiviams išduoti prieštaringi ATC leidimai, transporto priemonių ir orlaivių nukrypimai nuo jiems taikomų nurodymų, procedūrų arba maršrutų, dėl kurių transporto priemonės ir orlaiviai gali susidurti, ir apie juos įspėjama. Į šios subfunkcijos taikymo sritį patenka kilimo ir tūpimo tako ir aerodromo antžeminio judėjimo laukas.

Aerodrome taikomomis ATC pagalbinėmis priemonėmis pastebimi prieštaringi ATC leidimai; jos ATC sistema naudojamos atsižvelgiant į žinomus duomenis, įskaitant skrydžių vadovo orlaiviams ir transporto priemonėms išduotus leidimus, paskirtą kilimo ir tūpimo taką ir laukimo tašką. Skrydžių vadovas, naudodamasis skaitmenine sistema, pvz., EFS, įtraukia visus orlaiviams arba transporto priemonėms išduotus leidimus į ATC sistemą.

Nustatomi įvairūs prieštaringų leidimų tipai (pvz., atsistojimo į eilę arba pakilimo). Kai kurie iš jų gali būti grindžiami skrydžių vadovo pateiktais duomenimis; kitiems gali būti papildomai taikomi kiti duomenys, pvz., A-SMGCS priežiūros duomenys.

Oro uosto saugos tinklų priemonėmis skrydžių vadovai įspėjami, jei orlaiviai ir transporto priemonės nukrypsta nuo ATC nurodymų, procedūrų arba maršruto. Elektroniniu būdu (naudojant skaitmeninę sistemą, pvz., EFS) paskelbti skrydžių vadovų nurodymai įtraukiami į kitus duomenis, pvz., skrydžio planą, priežiūros, maršruto duomenis, paskelbtas taisykles ir procedūras. Įtraukus šiuos duomenis, sistema galima stebėti informaciją, o nustačius neatitikimus, skrydžių vadovui teikiamas įspėjimas (pvz., nepatvirtinamas stūmimas).

Sistemos reikalavimai

| — | Į oro uosto saugos tinklus turi būti įtraukiami A-SMGCS priežiūros duomenys, taip pat su kilimo ir tūpimo taku susiję skrydžių vadovo išduoti leidimai; oro uosto atitikties stebėjimas turi apimti A-SMGCS antžeminio judėjimo maršrutus, priežiūros duomenis ir skrydžių vadovų išduotus maršrutų leidimus. |
| --- | --- |

—

Į oro uosto saugos tinklus turi būti įtraukiami A-SMGCS priežiūros duomenys, taip pat su kilimo ir tūpimo taku susiję skrydžių vadovo išduoti leidimai; oro uosto atitikties stebėjimas turi apimti A-SMGCS antžeminio judėjimo maršrutus, priežiūros duomenis ir skrydžių vadovų išduotus maršrutų leidimus.

| — | A-SMGCS turi apimti pirmiau 2.1.4 punkte nurodytą pažangiąją maršrutų sudarymo ir planavimo funkciją, kad būtų galima teikti atitikties stebėjimo įspėjimus. |
| --- | --- |

—

A-SMGCS turi apimti pirmiau 2.1.4 punkte nurodytą pažangiąją maršrutų sudarymo ir planavimo funkciją, kad būtų galima teikti atitikties stebėjimo įspėjimus.

| — | Į A-SMGCS turi būti įtraukta atitinkamų įspėjimų parengimo ir išplatinimo funkcija. Šie įspėjimai turi įgyvendinami kaip papildomas esamų 2 lygio A-SMGCS įspėjimų lygmuo, o ne juos pakeisti. |
| --- | --- |

—

Į A-SMGCS turi būti įtraukta atitinkamų įspėjimų parengimo ir išplatinimo funkcija. Šie įspėjimai turi įgyvendinami kaip papildomas esamų 2 lygio A-SMGCS įspėjimų lygmuo, o ne juos pakeisti.

| — | Skrydžių vadovo darbo vietoje tinkama žmogaus ir mašinos sąsaja turi būti galima priimti perspėjimus ir įspėjimus, taip pat turi būti galima atšaukti įspėjimą. |
| --- | --- |

—

Skrydžių vadovo darbo vietoje tinkama žmogaus ir mašinos sąsaja turi būti galima priimti perspėjimus ir įspėjimus, taip pat turi būti galima atšaukti įspėjimą.

| — | Skaitmeninėmis sistemomis, pvz., EFS, skrydžių vadovo duoti nurodymai turi būti įtraukiami į kitus duomenis, pvz., skrydžio planą, priežiūros, maršrutų duomenis, paskelbtas taisykles ir procedūras. |
| --- | --- |

—

Skaitmeninėmis sistemomis, pvz., EFS, skrydžių vadovo duoti nurodymai turi būti įtraukiami į kitus duomenis, pvz., skrydžio planą, priežiūros, maršrutų duomenis, paskelbtas taisykles ir procedūras.

2.2.   Geografinė taikymo sritis

2.2.1.   ES ir ELPA valstybės narės

Išvykimo valdymas, derinamas su eilės sudarymu prieš išvykimą, išvykimo valdymas atsižvelgiant į antžeminio valdymo apribojimus, automatizuota antžeminio judėjimo planavimo ir maršrutų sudarymo pagalba skrydžių vadovui ir oro uosto saugos tinklai taikomi šiuose oro uostuose:

| — | London Heathrow, |
| --- | --- |

—

London Heathrow,

| — | Paris CDG, |
| --- | --- |

—

Paris CDG,

| — | London Gatwick, |
| --- | --- |

—

London Gatwick,

| — | Paris Orly, |
| --- | --- |

—

Paris Orly,

| — | London Stansted, |
| --- | --- |

—

London Stansted,

| — | Milan Malpensa, |
| --- | --- |

—

Milan Malpensa,

| — | Frankfurt International, |
| --- | --- |

—

Frankfurt International,

| — | Madrid Barajas, |
| --- | --- |

—

Madrid Barajas,

| — | Amsterdam Schiphol, |
| --- | --- |

—

Amsterdam Schiphol,

| — | Munich Franz Josef Strauss, |
| --- | --- |

—

Munich Franz Josef Strauss,

| — | Rome Fiumicino, |
| --- | --- |

—

Rome Fiumicino,

| — | Barcelona El Prat, |
| --- | --- |

—

Barcelona El Prat,

| — | Zurich Kloten, (3) |
| --- | --- |

—

Zurich Kloten, (3)

| — | Düsseldorf International, |
| --- | --- |

—

Düsseldorf International,

| — | Brussels National, |
| --- | --- |

—

Brussels National,

| — | Oslo Gardermoen
   (4), |
| --- | --- |

—

Oslo Gardermoen
   (4),

| — | Stockholm Arlanda, |
| --- | --- |

—

Stockholm Arlanda,

| — | Berlin Brandenburg, |
| --- | --- |

—

Berlin Brandenburg,

| — | Manchester Ringway, |
| --- | --- |

—

Manchester Ringway,

| — | Palma De Mallorca Son San Juan, |
| --- | --- |

—

Palma De Mallorca Son San Juan,

| — | Copenhagen Kastrup, |
| --- | --- |

—

Copenhagen Kastrup,

| — | Vienna Schwechat, |
| --- | --- |

—

Vienna Schwechat,

| — | Dublin, |
| --- | --- |

—

Dublin,

| — | Nice Cote d'Azur. |
| --- | --- |

—

Nice Cote d'Azur.

Laiku grindžiamas priartėjimo tūpti skirstymas taikomas šiuose oro uostuose:

| — | London Heathrow, |
| --- | --- |

—

London Heathrow,

| — | London Gatwick, |
| --- | --- |

—

London Gatwick,

| — | Paris Orly, |
| --- | --- |

—

Paris Orly,

| — | Milan Malpensa, |
| --- | --- |

—

Milan Malpensa,

| — | Frankfurt International, |
| --- | --- |

—

Frankfurt International,

| — | Madrid Barajas, |
| --- | --- |

—

Madrid Barajas,

| — | Amsterdamo Schipholio, |
| --- | --- |

—

Amsterdamo Schipholio,

| — | Munich Franz Josef Strauss, |
| --- | --- |

—

Munich Franz Josef Strauss,

| — | Rome Fiumicino, |
| --- | --- |

—

Rome Fiumicino,

| — | Zurich Kloten
   (5), |
| --- | --- |

—

Zurich Kloten
   (5),

| — | Düsseldorf International, |
| --- | --- |

—

Düsseldorf International,

| — | Oslo Gardermoen
   (6), |
| --- | --- |

—

Oslo Gardermoen
   (6),

| — | Manchester Ringway, |
| --- | --- |

—

Manchester Ringway,

| — | Copenhagen Kastrup, |
| --- | --- |

—

Copenhagen Kastrup,

| — | Vienna Schwechat, |
| --- | --- |

—

Vienna Schwechat,

| — | Dublin, |
| --- | --- |

—

Dublin,

2.2.2.   Kitos trečiosios šalys

Visos šiame punkte nurodytos subfunkcijos turėtų būti taikomos Stambulo Atatiurko oro uoste.

2.3.   Suinteresuotosios šalys, kurių reikia funkcijai įdiegti, ir tikslinės įdiegimo datos

2.2 punkte nurodytuose oro uostuose paslaugas teikiantys ATS teikėjai ir oro uostus valdančios įstaigos taiko:

| — | išvykimo valdymą, derinamą su eilės sudarymu prieš išvykimą, – nuo 2021 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- |

—

išvykimo valdymą, derinamą su eilės sudarymu prieš išvykimą, – nuo 2021 m. sausio 1 d.;

| — | išvykimo valdymą atsižvelgiant į antžeminio valdymo apribojimus – nuo 2021 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- |

—

išvykimo valdymą atsižvelgiant į antžeminio valdymo apribojimus – nuo 2021 m. sausio 1 d.;

| — | laiku grindžiamą priartėjimo tūpti skirstymą – nuo 2024 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- |

—

laiku grindžiamą priartėjimo tūpti skirstymą – nuo 2024 m. sausio 1 d.;

| — | automatizuotą antžeminio judėjimo planavimo ir maršrutų sudarymo pagalbą skrydžių vadovui – nuo 2024 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- |

—

automatizuotą antžeminio judėjimo planavimo ir maršrutų sudarymo pagalbą skrydžių vadovui – nuo 2024 m. sausio 1 d.;

| — | oro uosto saugos tinklus – nuo 2021 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

—

oro uosto saugos tinklus – nuo 2021 m. sausio 1 d.

2.4.   Derinimo būtinybė

Oro uosto integracijos ir pralaidumo funkcijos diegimas derinamas atsižvelgiant į galimą užtrukusio įgyvendinimo tiksliniuose oro uostuose poveikį tinklo veiklos rezultatams. Techniniu atžvilgiu planinės sistemos diegimas ir procedūrų pakeitimai derinami siekiant užtikrinti, kad būtų pasiekti veiklos rezultatų tikslai. Derinant investicijas dalyvauja įvairios oro uostus valdančios įstaigos ir oro navigacijos paslaugų teikėjai. Be to, derinama veikla susijusiame pramoninimo etape, pirmiausia tarp tiekimo pramonės atstovų ir standartizavimo įstaigų.

2.5.   Esminės sąlygos

Būtinos šios sąlygos:

| — | išvykimo valdymui, derinamam su eilės sudarymu prieš išvykimą, – skaitmeninės sistemos, pvz., EFS, A-CDM ir pirminis DMAN, |
| --- | --- |

—

išvykimo valdymui, derinamam su eilės sudarymu prieš išvykimą, – skaitmeninės sistemos, pvz., EFS, A-CDM ir pirminis DMAN,

| — | išvykimo valdymui atsižvelgiant į antžeminio valdymo apribojimus – skaitmeninės sistemos, pvz., EFS, pradinis DMAN, 1 ir 2 lygmens A-SMGCS, |
| --- | --- |

—

išvykimo valdymui atsižvelgiant į antžeminio valdymo apribojimus – skaitmeninės sistemos, pvz., EFS, pradinis DMAN, 1 ir 2 lygmens A-SMGCS,

| — | skaitmeninės sistemos, pvz., elektroniniai skrydžio ruožai laiku grindžiamas skirstymui, |
| --- | --- |

—

skaitmeninės sistemos, pvz., elektroniniai skrydžio ruožai laiku grindžiamas skirstymui,

| — | automatizuotai antžeminio judėjimo planavimo ir maršrutų sudarymo pagalbai skrydžių vadovui – skaitmeninės sistemos, pvz., EFS, 1 ir 2 lygmens A-SMGCS, |
| --- | --- |

—

automatizuotai antžeminio judėjimo planavimo ir maršrutų sudarymo pagalbai skrydžių vadovui – skaitmeninės sistemos, pvz., EFS, 1 ir 2 lygmens A-SMGCS,

| — | oro uosto saugos tinklams – skaitmeninės sistemos, pvz., EFS ir A-SMGCS priežiūra. |
| --- | --- |

—

oro uosto saugos tinklams – skaitmeninės sistemos, pvz., EFS ir A-SMGCS priežiūra.

2.6.   Sąsajos su kitomis oro eismo valdymo funkcijomis

| — | Sąsajų su kitomis ATM funkcijomis nėra. |
| --- | --- |

—

Sąsajų su kitomis ATM funkcijomis nėra.

| — | Išvykimo valdymo, derinamo su eilės sudarymu prieš išvykimą, ir laiku grindžiamo priartėjimo tūpti skirstymo subfunkcijos gali būti diegiamos neatsižvelgiant į kitas subfunkcijas; diegti išvykimo valdymo atsižvelgiant į antžeminio valdymo apribojimus ir oro uosto saugos tinklų subfunkcijas galima tik jei įdiegta automatizuotos antžeminio judėjimo planavimo ir maršrutų sudarymo pagalbos skrydžių vadovui (A-SMGCS 2 arba aukštesnio lygmens) subfunkcija. |
| --- | --- |

—

Išvykimo valdymo, derinamo su eilės sudarymu prieš išvykimą, ir laiku grindžiamo priartėjimo tūpti skirstymo subfunkcijos gali būti diegiamos neatsižvelgiant į kitas subfunkcijas; diegti išvykimo valdymo atsižvelgiant į antžeminio valdymo apribojimus ir oro uosto saugos tinklų subfunkcijas galima tik jei įdiegta automatizuotos antžeminio judėjimo planavimo ir maršrutų sudarymo pagalbos skrydžių vadovui (A-SMGCS 2 arba aukštesnio lygmens) subfunkcija.

3.   LANKSTUS ORO ERDVĖS VALDYMAS IR LAISVAS MARŠRUTAS

Derinant lankstų oro erdvės valdymą ir laisvą maršrutą, oro erdvės naudotojams suteikiamos galimybės skristi kuo arčiau prie savo pageidaujamos trajektorijos, nevaržomiems nustatytų oro erdvės struktūrų arba nustatytų maršrutų tinklų. Be to, sudaromos sąlygos saugiai, lanksčiai ir kuo mažiau trukdant kitiems oro erdvės naudotojams vykdyti atskirtinus veiksmus, pvz., karinį mokymą.

Šią funkciją sudaro dvi subfunkcijos:

| — | oro erdvės valdymas ir pažangusis lankstusis oro erdvės naudojimas, |
| --- | --- |

—

oro erdvės valdymas ir pažangusis lankstusis oro erdvės naudojimas,

| — | laisvas maršrutas. |
| --- | --- |

—

laisvas maršrutas.

3.1.   Veiklos ir techninė taikymo sritis

3.1.1.   Oro erdvės valdymas ir pažangusis lankstusis oro erdvės naudojimas

Oro erdvės valdymu (angl. Airspace Management, ASM) ir pažangiuoju lanksčiuoju oro erdvės naudojimu (angl. Advanced Flexible Use of Airspace, A-FUA) siekiama suteikti galimybę lanksčiau valdyti oro erdvės rezervavimą, atsižvelgiant į oro erdvės naudotojų poreikius. Informacija apie oro erdvės statuso pokyčius dalijamasi su visais suinteresuotaisiais subjektais, pirmiausia su tinklo valdytoju, oro navigacijos paslaugų teikėjais ir oro erdvės naudotojais (civiliniais skrydžių centrais ir (arba) kariniais skrydžių centrais). Vykdyti ASM procedūras ir procesus turi būti galima aplinkoje, kurioje oro erdvė valdoma dinamiškai ir kurioje nėra nustatytų maršrutų tinklo.

Duomenų mainai turi būti gerinami taikant oro erdvės struktūras, remiant dinamiškesnį ASM ir laisvojo maršrutų sudarymo oro erdvės (angl. Free Routing Airspace, FRA) įgyvendinimą. FRA – horizontaliai ir vertikaliai apibrėžta oro erdvė, kurioje galima laisvai sudaryti maršrutus, atsižvelgiant įskridimo ir (arba) išskridimo ypatybes. Šioje oro erdvėje skrydžiams ir toliau taikomas skrydžių valdymas.

ASM sprendimais turi būti remiami visi oro erdvės naudotojai, įskaitant galimybę derinti FRA, sąlyginį maršrutą ir paskelbtą tiesioginį maršrutą (angl. Direct Routing, DCT). Šie ASM sprendimai turi būti pagrįsti iš vietos oro eismo srautų ir pajėgumų valdymo (angl. Air Traffic Flow and Capacity Management, ATFCM) funkcijos ir (arba) tinklo valdytojo gauta numatoma paklausa.

Sistemos reikalavimai

| — | ASM pagalbinė sistema turi palaikyti šiuo metu taikomus nustatytų ir sąlyginių maršrutų tinklus, taip pat DCT, FRA ir lanksčiąją sektoriaus konfigūraciją. Šia sistema turi būti galima atsižvelgti į kintančius oro erdvės poreikius. Tinklo veiklos planas (angl. Network Operations Plan, NOP) turi būti tobulinamas įgyvendinant bendrą sprendimų priėmimo procesą, kuriame dalyvauja visos veiklą vykdančios suinteresuotosios šalys. Sistema turi būti palaikoma tarptautinė veikla, kad suskirstytą oro erdvę būtų galima pasidalijamai naudoti neatsižvelgiant į nacionalines sienas. |
| --- | --- |

—

ASM pagalbinė sistema turi palaikyti šiuo metu taikomus nustatytų ir sąlyginių maršrutų tinklus, taip pat DCT, FRA ir lanksčiąją sektoriaus konfigūraciją. Šia sistema turi būti galima atsižvelgti į kintančius oro erdvės poreikius. Tinklo veiklos planas (angl. Network Operations Plan, NOP) turi būti tobulinamas įgyvendinant bendrą sprendimų priėmimo procesą, kuriame dalyvauja visos veiklą vykdančios suinteresuotosios šalys. Sistema turi būti palaikoma tarptautinė veikla, kad suskirstytą oro erdvę būtų galima pasidalijamai naudoti neatsižvelgiant į nacionalines sienas.

| — | Oro erdvės konfigūracija turi būti prieinama naudojantis tinklo valdytojo sistemomis ir apimti atnaujintą ir numatomą oro erdvės konfigūraciją, kad oro erdvės naudotojai galėtų teikti ir keisti savo skrydžio planus, remdamiesi laiku teikiama ir tikslia informacija. |
| --- | --- |

—

Oro erdvės konfigūracija turi būti prieinama naudojantis tinklo valdytojo sistemomis ir apimti atnaujintą ir numatomą oro erdvės konfigūraciją, kad oro erdvės naudotojai galėtų teikti ir keisti savo skrydžio planus, remdamiesi laiku teikiama ir tikslia informacija.

| — | ATC sistema turi palaikyti lanksčiąją sektorių konfigūraciją, kad, atsižvelgiant į NOP reikalavimus, būtų galima nustatyti kuo geresnius sektorių matmenis ir naudojimo valandas. |
| --- | --- |

—

ATC sistema turi palaikyti lanksčiąją sektorių konfigūraciją, kad, atsižvelgiant į NOP reikalavimus, būtų galima nustatyti kuo geresnius sektorių matmenis ir naudojimo valandas.

| — | Sistema turi būti galima nuolat vertinti oro erdvės konfigūracijos pokyčių poveikį tinklui. |
| --- | --- |

—

Sistema turi būti galima nuolat vertinti oro erdvės konfigūracijos pokyčių poveikį tinklui.

| — | ATC sistemomis turi būti tiksliai rodomas konfigūruojamos oro erdvės rezervacijų aktyvinimas ir deaktyvinimas, taip pat oro erdvės apimties nuo nustatyto maršruto tinklo iki FRA pokytis. |
| --- | --- |

—

ATC sistemomis turi būti tiksliai rodomas konfigūruojamos oro erdvės rezervacijų aktyvinimas ir deaktyvinimas, taip pat oro erdvės apimties nuo nustatyto maršruto tinklo iki FRA pokytis.

| — | Skrydžio planų apdorojimo sistema (angl. Flight Plan Processing System, IFPS) turi būti pakeičiama taip, kad joje būtų matyti oro erdvės apibrėžties ir maršrutų pokyčiai ir į ATC sistemas būtų galima teikti maršrutų, skrydžių eigos ir susijusią informaciją. |
| --- | --- |

—

Skrydžio planų apdorojimo sistema (angl. Flight Plan Processing System, IFPS) turi būti pakeičiama taip, kad joje būtų matyti oro erdvės apibrėžties ir maršrutų pokyčiai ir į ATC sistemas būtų galima teikti maršrutų, skrydžių eigos ir susijusią informaciją.

| — | ASM, ATFCM ir ATC sistemos turi saugiai sąveikauti taip, kad oro navigacijos paslaugas būtų galima teikti remiantis bendruoju oro erdvės ir eismo aplinkos supratimu. ATC sistemos turi būti pakeičiamos taip, kad ši funkcija veiktų tiek, kiek būtina siekiant užtikrinti atitiktį Reglamento (EB) Nr. 552/2004 II priedo A dalies 4 punktui. |
| --- | --- |

—

ASM, ATFCM ir ATC sistemos turi saugiai sąveikauti taip, kad oro navigacijos paslaugas būtų galima teikti remiantis bendruoju oro erdvės ir eismo aplinkos supratimu. ATC sistemos turi būti pakeičiamos taip, kad ši funkcija veiktų tiek, kiek būtina siekiant užtikrinti atitiktį Reglamento (EB) Nr. 552/2004 II priedo A dalies 4 punktui.

| — | Centralizuotomis oro navigacijos informacijos tarnybų (angl. Aeronautical Information Services, AIS) sistemomis, pvz., Europos AIS duomenų baze EAD, turi būti suteikiama galimybė visoms veiklą vykdančioms suinteresuotosioms šalims laiku susipažinti su visais turimais lanksčių oro erdvės struktūrų aplinkos duomenimis. Ją suteikus, galima planuoti remiantis tikslia, planuojamų operacijų metu svarbia informacija. Vietos AIS sistemomis turi būti suteikiama galimybė naudotis šia funkcija ir įkelti kintančius vietos duomenis. |
| --- | --- |

—

Centralizuotomis oro navigacijos informacijos tarnybų (angl. Aeronautical Information Services, AIS) sistemomis, pvz., Europos AIS duomenų baze EAD, turi būti suteikiama galimybė visoms veiklą vykdančioms suinteresuotosioms šalims laiku susipažinti su visais turimais lanksčių oro erdvės struktūrų aplinkos duomenimis. Ją suteikus, galima planuoti remiantis tikslia, planuojamų operacijų metu svarbia informacija. Vietos AIS sistemomis turi būti suteikiama galimybė naudotis šia funkcija ir įkelti kintančius vietos duomenis.

| — | Veiklą vykdančios suinteresuotosios turi būti susietos su NOP, kaip nurodyta 4 punkte. Sąsaja turi būti apibrėžiama taip, kad į veiklą vykdančių suinteresuotųjų šalių sistemas būtų galima siųsti dinaminius duomenis ir tos suinteresuotosios šalys galėtų tiksliai ir laiku perduoti informaciją. Šių suinteresuotųjų šalių sistemos turi būti keičiamos, kad būtų galima sudaryti sąlygas šiai sąsajai. |
| --- | --- |

—

Veiklą vykdančios suinteresuotosios turi būti susietos su NOP, kaip nurodyta 4 punkte. Sąsaja turi būti apibrėžiama taip, kad į veiklą vykdančių suinteresuotųjų šalių sistemas būtų galima siųsti dinaminius duomenis ir tos suinteresuotosios šalys galėtų tiksliai ir laiku perduoti informaciją. Šių suinteresuotųjų šalių sistemos turi būti keičiamos, kad būtų galima sudaryti sąlygas šiai sąsajai.

3.1.2.   Laisvas maršrutas

Laisvą maršrutą galima taikyti naudojant tiesioginių maršrutų oro erdvę ir FRA. Tiesioginių maršrutų oro erdvė – horizontaliai ir vertikaliai įskridimo ir (arba) išskridimo sąlygomis apibrėžta oro erdvė, kurioje yra paskelbti tiesioginiai maršrutai. Šioje oro erdvėje skrydžiams ir toliau taikomas skrydžių valdymas. Siekiant palengvinti ankstyvą laisvo maršruto įgyvendinimą iki 3.3 punkte nurodytos tikslinės įdiegimo datos, per apibrėžtus laikotarpius jis gali būti įgyvendinamas ribotai. Turi būti nustatomos perėjimo iš laisvo maršruto į nustatyto maršruto skrydžius, ir atvirkščiai, procedūros. Pradinis laisvo maršruto įgyvendinimas gali būti vykdomas taikant struktūrinius apribojimus, pvz., esamus įskridimo ir (arba) išskridimo taškus taikant tik tam tikriems eismo srautams, skelbiant DCT, kad oro erdvės naudotojai galėtų skristi pagal planą remdamiesi šiais paskelbtais DCT. Galimybė taikyti DCT gali būti suteikiama atsižvelgiant į eismo poreikius ir (arba) laiko apribojimus. Įgyvendinant DCT grindžiamą FRA, gali būti suteikiama galimybė pašalinti ATS maršruto tinklą. FRA ir DCT skelbiami oro navigacijos leidiniuose, kaip aprašyta tinklo valdytojo parengtame Europos maršrutų tinklo gerinimo plane.

Sistemos reikalavimai

| — | Tinklo valdymo sistemose įgyvendinama:






  — | skrydžio plano apdorojimas, DCT ir FRA tikrinimas, |
| --- | --- | --- |

—

Tinklo valdymo sistemose įgyvendinama:

—

skrydžio plano apdorojimas, DCT ir FRA tikrinimas,

| — | IFPS maršrutų sudarymas remiantis FRA, |
| --- | --- |

—

IFPS maršrutų sudarymas remiantis FRA,

| — | dinaminis maršruto keitimas, |
| --- | --- |

—

dinaminis maršruto keitimas,

| — | ATFCM planavimas ir vykdymas FRA, |
| --- | --- |

—

ATFCM planavimas ir vykdymas FRA,

| — | eismo intensyvumo apskaičiavimas ir valdymas. |
| --- | --- |

—

eismo intensyvumo apskaičiavimas ir valdymas.

| — | ATC sistemose įgyvendinama:






  — | skrydžio duomenų apdorojimo sistema, įskaitant žmogaus ir mašinos sąsają, kad būtų galima valdyti trajektorijų ir (arba) skrydžių planavimą neatsižvelgiant į nustatytą ATS tinklą, |
| --- | --- | --- |

—

ATC sistemose įgyvendinama:

—

skrydžio duomenų apdorojimo sistema, įskaitant žmogaus ir mašinos sąsają, kad būtų galima valdyti trajektorijų ir (arba) skrydžių planavimą neatsižvelgiant į nustatytą ATS tinklą,

| — | skrydžių planavimo sistemos, kuriomis remiami FRA ir tarptautiniai veiksmai, |
| --- | --- |

—

skrydžių planavimo sistemos, kuriomis remiami FRA ir tarptautiniai veiksmai,

| — | ASM ir (arba) ATFCM, kad būtų galima valdyti FRA, |
| --- | --- |

—

ASM ir (arba) ATFCM, kad būtų galima valdyti FRA,

| — | dėl FRA – vidutinės trukmės laikotarpio konfliktų aptikimas (angl. Medium Term Conflict Detection, MTCD), įskaitant konfliktų aptikimo priemones CDT, konfliktų sprendimo pagalbinę priemonę CORA, dinaminių oro erdvės dalių ir (arba) sektorių atitikties stebėjimą ir artumo įspėjimą APW. Trajektorijų numatymu ir konfliktų šalinimu turi būti palaikoma automatizuota MTCD priemonė, pritaikyta naudoti FRA oro erdvėje, ir, jei reikia, DCT. |
| --- | --- |

—

dėl FRA – vidutinės trukmės laikotarpio konfliktų aptikimas (angl. Medium Term Conflict Detection, MTCD), įskaitant konfliktų aptikimo priemones CDT, konfliktų sprendimo pagalbinę priemonę CORA, dinaminių oro erdvės dalių ir (arba) sektorių atitikties stebėjimą ir artumo įspėjimą APW. Trajektorijų numatymu ir konfliktų šalinimu turi būti palaikoma automatizuota MTCD priemonė, pritaikyta naudoti FRA oro erdvėje, ir, jei reikia, DCT.

| — | Jei įdiegta duomenų ryšio funkcija, ATC sistemomis gali būti priimami ir naudojami iš orlaivio teikiami atnaujinti skrydžio duomenys (ADS-C EPP). |
| --- | --- |

—

Jei įdiegta duomenų ryšio funkcija, ATC sistemomis gali būti priimami ir naudojami iš orlaivio teikiami atnaujinti skrydžio duomenys (ADS-C EPP).

| — | Oro naudotojų sistemose turi būti įdiegtos skrydžių planavimo sistemos, kuriomis galima valdyti dinaminę sektoriaus konfigūraciją ir FRA. |
| --- | --- |

—

Oro naudotojų sistemose turi būti įdiegtos skrydžių planavimo sistemos, kuriomis galima valdyti dinaminę sektoriaus konfigūraciją ir FRA.

| — | Skrydžio duomenų apdorojimo sistema (angl. Flight Data Processing System, FDPS) turi būti palaikyta FRA, DCT ir A-FUA. |
| --- | --- |

—

Skrydžio duomenų apdorojimo sistema (angl. Flight Data Processing System, FDPS) turi būti palaikyta FRA, DCT ir A-FUA.

| — | Skrydžių vadovo darbo vieta turi palaikyti reikiamas veiklos aplinkas. |
| --- | --- |

—

Skrydžių vadovo darbo vieta turi palaikyti reikiamas veiklos aplinkas.

3.2.   Geografinė taikymo sritis

Lankstus oro erdvės valdymas ir laisvas maršrutas užtikrinamas ir vykdomas ICAO EUR regiono oro erdvės, už kurią atsako valstybės narės, 310 ir aukštesniame skrydžio lygyje.

3.3.   Suinteresuotosios šalys, kurių reikia funkcijai įdiegti, ir tikslinės įdiegimo datos

Tinklo valdytojas, oro navigacijos paslaugų teikėjai ir oro erdvės naudotojai taiko:

| — | DCT nuo 2018 m. sausio 1 d., |
| --- | --- |

—

DCT nuo 2018 m. sausio 1 d.,

| — | FRA nuo 2022 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

—

FRA nuo 2022 m. sausio 1 d.

3.4.   Derinimo būtinybė

Lankstaus oro erdvės valdymo ir laisvo maršruto funkcijų diegimas derinamas atsižvelgiant į galimą užtrukusio įgyvendinimo didelėje geografinėje taikymo srityje, kurioje veikia daug suinteresuotųjų šalių, poveikį tinklo veiklos rezultatams. Techniniu atžvilgiu planinės sistemos diegimas ir procedūrų pakeitimai derinami siekiant užkrinti, kad būtų pasiekti veiklos rezultatų tikslai. Derinant investicijas dalyvauja įvairūs civilinių ir (arba) karinių oro navigacijos paslaugų teikėjai, oro erdvės naudotojai ir tinklo valdytojas. Be to, derinama veikla susijusiame pramoninimo etape, pirmiausia tarp tiekimo pramonės atstovų.

3.5.   Esminės sąlygos

Esminių sąlygų šiai funkcijai netaikoma.

3.6.   Sąsajos su kitomis oro eismo valdymo funkcijomis

| — | Jei yra galimybė, FRA ir DCT turi būti remiami tinklo valdytojo, taip pat 4 ir 5 punktuose nurodytomis SWIM sistemomis. |
| --- | --- |

—

Jei yra galimybė, FRA ir DCT turi būti remiami tinklo valdytojo, taip pat 4 ir 5 punktuose nurodytomis SWIM sistemomis.

4.   BENDRADARBIAUJAMASIS TINKLO VALDYMAS

Bendradarbiaujamuoju tinklo valdymu, keičiantis trajektorijos informacija, ją keičiant ir valdant, gerinami Europos ATM tinklo veiklos rezultatai, būtent pajėgumas ir skrydžių veiksmingumas. Nuo srautų valdymo pereinama prie bendradarbiaujamojo eismo valdymo aplinkos, optimizuojant eismo nukreipimą į sektorius ir oro uostus, taip pat ATFCM priemonių poreikį.

Šią funkciją sudaro keturios subfunkcijos:

| — | pagerintos trumpalaikės ATFCM priemonės, |
| --- | --- |

—

pagerintos trumpalaikės ATFCM priemonės,

| — | bendradarbiaujamasis NOP, |
| --- | --- |

—

bendradarbiaujamasis NOP,

| — | ATFCM tikslais apskaičiuotas pakilimo laikas, palyginti su tiksliniais laikais, |
| --- | --- |

—

ATFCM tikslais apskaičiuotas pakilimo laikas, palyginti su tiksliniais laikais,

| — | automatizuota eismo sudėtingumo vertinimo pagalba. |
| --- | --- |

—

automatizuota eismo sudėtingumo vertinimo pagalba.

4.1.   Veiklos ir techninė taikymo sritis

4.1.1.   Pagerintos trumpalaikės ATFCM priemonės

Taktinis pajėgumų valdymas taikant trumpalaikes ATFCM priemones (angl. Short Term ATFCM, STAM) užtikrina glaudų ir veiksmingą ATC ir tinklo valdymo funkcijos koordinavimą. Vykdant taktinį pajėgumų valdymą, STAM įgyvendinamas taikant bendro sprendimų priėmimo procesą, kuriuo srautas valdomas prieš įskrendant į sektorių.

Sistemos reikalavimai

| — | ATFCM planavimą tinklo lygmeniu turi valdyti tinklo valdytojas, o vietos lygmeniu – srautų valdymo pareigas einantis asmuo, kad būtų galima lengviau nustatyti „karštuosius taškus“, vykdyti STAM, tinklo vertinimą ir nepertraukiamąjį tinklo veiklos stebėjimą. ATFCM planavimas tinklo ir vietos lygmenimis turi būti derinamas. |
| --- | --- |

—

ATFCM planavimą tinklo lygmeniu turi valdyti tinklo valdytojas, o vietos lygmeniu – srautų valdymo pareigas einantis asmuo, kad būtų galima lengviau nustatyti „karštuosius taškus“, vykdyti STAM, tinklo vertinimą ir nepertraukiamąjį tinklo veiklos stebėjimą. ATFCM planavimas tinklo ir vietos lygmenimis turi būti derinamas.

4.1.2.   Bendradarbiaujamasis NOP

Tinklo valdytojas įgyvendina bendradarbiaujamąjį NOP, kuriuo labiau susiejama NOP ir oro uosto veiklos plano (angl. Airport Operations Plan, AOP) informacija. Bendradarbiaujamasis NOP atnaujinamas keičiantis duomenimis tarp tinklo valdytojo ir veiklą vykdančių suinteresuotųjų šalių sistemų, kad jis apimtų visą trajektorijos gyvavimo ciklą ir prireikus būtų galima atsižvelgti į pirmenybę. Į NOP turi būti įtraukti oro uosto konfigūracijos apribojimai, taip pat orų ir oro erdvės informacija. Jei yra galimybė, pagal AOP turi būti nustatomi oro uosto apribojimai. ATFCM tiksliniai laikai gali būti taikomi kaip duomenys atvykimo eilei sudaryti. Jei yra galimybė ir reikia eismo eilei sudaryti, pagal AOP turi būti nustatomas tikslinis atvykimo laikas. Jei vykdant ATFCM oro uosto perpildymui mažinti taikomi tiksliniai laikai, koordinuojant ATFCM šie laikai gali būti derinami su AOP. Tiksliniai laikai taip pat turi būti taikomi skrydžio maršrutu etape remiant oro uoste vykdomus atvykimo eilės sudarymo procesus. Su įtrauktomis oro uosto konfigūracijomis, orų ir oro erdvės informacija turi turėti galimybę susipažinti ir turi galėti ją keisti valdant ir naudojant tinklą dalyvaujančios įgaliotos veiklą vykdančios suinteresuotosios šalys.

Rengiant bendradarbiaujamąjį NOP, daug dėmesio turi būti skiriama galimybei taikyti pasidalijamąjį veiklos planavimą ir tikralaikius duomenis.

Sistemos reikalavimai

| — | Veiklą vykdančioms suinteresuotosioms šalims turi būti suteikiama galimybė naudojantis NOP pateikus užklausas susipažinti su joms reikiamais duomenimis. |
| --- | --- |

—

Veiklą vykdančioms suinteresuotosioms šalims turi būti suteikiama galimybė naudojantis NOP pateikus užklausas susipažinti su joms reikiamais duomenimis.

| — | Veiklą vykdančių suinteresuotųjų šalių antžeminės sistemos turi būti pritaikytos sąsajai su tinklo valdymo sistemomis. AOP sistemos turi sąveikauti su NOP sistemomis, kad būtų galima įgyvendinti bendradarbiaujamąjį NOP. |
| --- | --- |

—

Veiklą vykdančių suinteresuotųjų šalių antžeminės sistemos turi būti pritaikytos sąsajai su tinklo valdymo sistemomis. AOP sistemos turi sąveikauti su NOP sistemomis, kad būtų galima įgyvendinti bendradarbiaujamąjį NOP.

| — | Sąsaja tarp veiklą vykdančių suinteresuotųjų šalių sistemų ir tinklo valdymo sistemų įgyvendinama naudojantis visos sistemos informacijos valdymo paslaugomis, kai jos bus teikiamos. |
| --- | --- |

—

Sąsaja tarp veiklą vykdančių suinteresuotųjų šalių sistemų ir tinklo valdymo sistemų įgyvendinama naudojantis visos sistemos informacijos valdymo paslaugomis, kai jos bus teikiamos.

4.1.3.   ATFCM tikslais apskaičiuotas pakilimo laikas, palyginti su tiksliniais laikais,

Tiksliniai laikai taikomi pasirinktiems skrydžiams ATFCM tikslais, siekiant vykdyti ATFCM ne tik išvykimo, bet ir perpildymo metu. Jei yra galimybė, tiksliniai atvykimo laikai (angl. Target Times of Arrival, TTA) nustatomi pagal AOP. TTA taikomi remiant oro uostuose vykdomus atvykimo eilės sudarymo procesus skrydžio maršrutu etape.

Sistemos reikalavimai

| — | Tinklo valdytojo sistemos turi palaikyti dalijimąsi tikslinio laiko informacija. Sistemomis turi būti galima tikslinti apskaičiuotuosius pakilimo laikus, remiantis patikslintais ir sutartais TTA paskirties oro uoste; TTA turi būti įtraukiami į AOP, kad vėliau būtų galima tikslinti NOP. |
| --- | --- |

—

Tinklo valdytojo sistemos turi palaikyti dalijimąsi tikslinio laiko informacija. Sistemomis turi būti galima tikslinti apskaičiuotuosius pakilimo laikus, remiantis patikslintais ir sutartais TTA paskirties oro uoste; TTA turi būti įtraukiami į AOP, kad vėliau būtų galima tikslinti NOP.

| — | Skrydžio duomenų apdorojimo sistemas gali prireikti pritaikyti, kad būtų galima apdoroti į antžeminę stotį perduotus trajektorijos duomenis (ADS-C EPP). |
| --- | --- |

—

Skrydžio duomenų apdorojimo sistemas gali prireikti pritaikyti, kad būtų galima apdoroti į antžeminę stotį perduotus trajektorijos duomenis (ADS-C EPP).

4.1.4.   Automatizuota eismo sudėtingumo vertinimo pagalba

Kad būtų galima numatyti eismo sudėtingumą ir galimas perkrovos aplinkybes, naudojama suplanuotos trajektorijos informacija, tinklo informacija ir užregistruoti analitiniai ankstesnių skrydžių duomenys, į kuriuos atsižvelgiant vietos ir tinklo lygmenimis galima taikyti poveikio mažinimo strategiją.

Siekiant gerinti suplanuotos trajektorijos informacijos kokybę, kartu tobulinti skrydžių planavimą ir sudėtingumo vertinimą, taikomas išplėstas skrydžio planas (angl. Extended Flight Plan, EFPL).

Sistemos reikalavimai

| — | Tinklo valdytojo sistemos turi apimti lanksčias oro erdvės struktūras, maršrutų konfigūraciją, kuria, bendradarbiaujant srautų valdymo pareigų ir tinklo lygmenimis, galima valdyti vežamąją krovą ir eismo sudėtingumą. |
| --- | --- |

—

Tinklo valdytojo sistemos turi apimti lanksčias oro erdvės struktūras, maršrutų konfigūraciją, kuria, bendradarbiaujant srautų valdymo pareigų ir tinklo lygmenimis, galima valdyti vežamąją krovą ir eismo sudėtingumą.

| — | Skrydžio duomenų apdorojimo sistemos turi būti susietos su NOP. |
| --- | --- |

—

Skrydžio duomenų apdorojimo sistemos turi būti susietos su NOP.

| — | Skrydžių planavimo sistemos turi palaikyti EFPL, o tinklo valdytojo sistemomis turi būti galima apdoroti EFPL. |
| --- | --- |

—

Skrydžių planavimo sistemos turi palaikyti EFPL, o tinklo valdytojo sistemomis turi būti galima apdoroti EFPL.

| — | Informacija, pateikta naudojantis maršrutų prieinamumo dokumentu (angl. Route Availability Document, RAD) ir profilių derinimo apribojimu, derinama vykdant tinklo valdytojo Europos maršrutų tinklo kūrimo ir ATFM funkcijų bendro sprendimų priėmimo procesą, kad skrydžių planavimo sistemų teikėjai galėtų sudaryti skrydžio plano maršrutus, kurie būti priimti su efektyviausia trajektorija. |
| --- | --- |

—

Informacija, pateikta naudojantis maršrutų prieinamumo dokumentu (angl. Route Availability Document, RAD) ir profilių derinimo apribojimu, derinama vykdant tinklo valdytojo Europos maršrutų tinklo kūrimo ir ATFM funkcijų bendro sprendimų priėmimo procesą, kad skrydžių planavimo sistemų teikėjai galėtų sudaryti skrydžio plano maršrutus, kurie būti priimti su efektyviausia trajektorija.

| — | ASM/ATFCM priemonėmis turi būti įmanoma valdyti skirtingą oro erdvės prieinamumą ir sektoriaus pajėgumą, įskaitant (3 punkte nurodytą) A-FUA, RAD pritaikymą ir STAM. |
| --- | --- |

—

ASM/ATFCM priemonėmis turi būti įmanoma valdyti skirtingą oro erdvės prieinamumą ir sektoriaus pajėgumą, įskaitant (3 punkte nurodytą) A-FUA, RAD pritaikymą ir STAM.

4.2.   Geografinė taikymo sritis

EATMN įdiegiamas bendradarbiaujamasis tinklo valdymas. Bendradarbiaujamasis tinklo valdymas tų valstybių narių, kuriose civilinės ir karinės operacijos neintegruotos (7), ATC centruose įdiegiamas tiek, kiek reikalaujama Reglamento (EB) Nr. 552/2004 II priedo A dalies 4 punkte.

4.3.   Suinteresuotosios šalys, kurių reikia funkcijai įdiegti, ir tikslinė įdiegimo data

Veiklą vykdančios suinteresuotosios šalys ir tinklo valdytojas bendradarbiaujamąjį tinklo valdymą taiko nuo 2022 m. sausio 1 d.

4.4.   Derinimo būtinybė

Bendradarbiaujamo tinklo valdymo funkcijos diegimas derinamas atsižvelgiant į galimą užtrukusio įgyvendinimo didelėje geografinėje taikymo srityje, kurioje veikia daug suinteresuotųjų šalių, poveikį tinklo veiklos rezultatams. Techniniu atžvilgiu planinės sistemos diegimas ir procedūrų pakeitimai derinami siekiant užkrinti, kad būtų pasiekti veiklos rezultatų tikslai. Derinant investicijas dalyvauja įvairūs oro navigacijos paslaugų teikėjai ir tinklo valdytojas. Be to, derinama veikla susijusiame pramoninimo etape (pirmiausia tarp tiekimo pramonės atstovų ir standartizavimo įstaigų).

4.5.   Esminės sąlygos

Esminių sąlygų šiai funkcijai netaikoma. Įgyvendinant STAM 1 etapą, lengvinamas su veikla susijęs šios ATM funkcijos įtraukimas į esamą sistemą.

4.6.   Sąsajos su kitomis oro eismo valdymo funkcijomis

| — | Tinklo valdymo sistemoms turi būti taikomas 1 punkte nurodytas AMAN. |
| --- | --- |

—

Tinklo valdymo sistemoms turi būti taikomas 1 punkte nurodytas AMAN.

| — | Jei yra galimybė, AOP sistemai turi būti taikomas 2 punkte nurodytas DMAN. |
| --- | --- |

—

Jei yra galimybė, AOP sistemai turi būti taikomas 2 punkte nurodytas DMAN.

| — | Tinklo valdymo sistemos turi palaikyti 3 punkte nurodytus lankstųjį oro erdvės naudojimą ir laisvus maršrutus. |
| --- | --- |

—

Tinklo valdymo sistemos turi palaikyti 3 punkte nurodytus lankstųjį oro erdvės naudojimą ir laisvus maršrutus.

| — | Informacijos mainams naudojamos 5 punkte nurodytos SWIM, kai tik jos pradės veikti. |
| --- | --- |

—

Informacijos mainams naudojamos 5 punkte nurodytos SWIM, kai tik jos pradės veikti.

| — | 6 punkte nurodyta į antžeminę stotį perduota trajektorijos informacija, jei ji teikiama, turi būti įtraukiama į NOP, kad būtų galima geriau apskaičiuoti TTO/TTA. |
| --- | --- |

—

6 punkte nurodyta į antžeminę stotį perduota trajektorijos informacija, jei ji teikiama, turi būti įtraukiama į NOP, kad būtų galima geriau apskaičiuoti TTO/TTA.

5.   PRADINIS VISOS SISTEMOS INFORMACIJOS VALDYMAS

Visos sistemos informacijos valdymu (SWIM) plėtojamos informacijos mainų paslaugos. SWIM apima standartus, infrastruktūrą ir valdymo struktūras, kuriais, teikiant sąveikias paslaugas, sudaromos sąlygos valdyti informaciją ir vykdyti jos mainus tarp veiklą vykdančių suinteresuotųjų šalių.

Pradiniu visos sistemos informacijos valdymu (iSWIM) remiami informacijos mainai, pagrįsti standartais ir vykdomi interneto protokolu grindžiamu tinklu, naudojant sistemas, kurioms taikomas SWIM. Šį valdymą sudaro:

| — | bendri infrastruktūros komponentai, |
| --- | --- |

—

bendri infrastruktūros komponentai,

| — | SWIM techninė infrastruktūra ir profiliai, |
| --- | --- |

—

SWIM techninė infrastruktūra ir profiliai,

| — | oro navigacijos informacijos mainai, |
| --- | --- |

—

oro navigacijos informacijos mainai,

| — | meteorologinės informacijos mainai, |
| --- | --- |

—

meteorologinės informacijos mainai,

| — | bendradarbiaujamieji tinklo informacijos mainai, |
| --- | --- |

—

bendradarbiaujamieji tinklo informacijos mainai,

| — | skrydžių informacijos mainai. |
| --- | --- |

—

skrydžių informacijos mainai.

5.1.   Veiklos ir techninė taikymo sritis

5.1.1.   Bendri infrastruktūros komponentai

Bendri infrastruktūros elementai yra šie:

| — | registras, kuriame galima skelbti ir rasti informaciją apie paslaugos naudotojus ir teikėjus, loginį informacijos modelį, paslaugas, kurioms taikomas SWIM, veiklos, techninę ir politikos informaciją, |
| --- | --- |

—

registras, kuriame galima skelbti ir rasti informaciją apie paslaugos naudotojus ir teikėjus, loginį informacijos modelį, paslaugas, kurioms taikomas SWIM, veiklos, techninę ir politikos informaciją,

| — | viešojo rakto infrastruktūra (angl. Public Key Infrastructure, PKI), taikoma sertifikatams ir atšaukimo sąrašams pasirašyti, išduoti ir prižiūrėti. PKI užtikrinamas saugus informacijos perdavimas. |
| --- | --- |

—

viešojo rakto infrastruktūra (angl. Public Key Infrastructure, PKI), taikoma sertifikatams ir atšaukimo sąrašams pasirašyti, išduoti ir prižiūrėti. PKI užtikrinamas saugus informacijos perdavimas.

5.1.2.   SWIM techninė infrastruktūra ir profiliai

SWIM techninės infrastruktūros (TI) profilių įgyvendinimas grindžiamas standartais ir sąveikiais produktais bei paslaugomis. Informacijos mainų paslaugos įgyvendinamos taikant vieną iš šių profilių:

| — | mėlynąjį SWIM TI profilį, taikomą skrydžio informacijos mainams tarp ATC centrų, taip pat tarp ATC ir tinklo valdytojo, |
| --- | --- |

—

mėlynąjį SWIM TI profilį, taikomą skrydžio informacijos mainams tarp ATC centrų, taip pat tarp ATC ir tinklo valdytojo,

| — | geltonąjį SWIM TI profilį, taikomą visiems kitiems ATM duomenims (oro navigacijos, meteorologiniams, oro uosto ir kt.). |
| --- | --- |

—

geltonąjį SWIM TI profilį, taikomą visiems kitiems ATM duomenims (oro navigacijos, meteorologiniams, oro uosto ir kt.).

5.1.3.   Oro navigacijos informacijos mainai

Veiklą vykdančios suinteresuotosios šalys įgyvendina paslaugas, kuriomis remiami šios oro navigacijos informacijos mainai taikant geltonąjį SWIM TI profilį:

| — | pranešimas apie oro erdvės rezervacijos ir (arba) apribojimo aktyvinimą (angl. Airspace Reservation/Restriction, ARES); |
| --- | --- |

—

pranešimas apie oro erdvės rezervacijos ir (arba) apribojimo aktyvinimą (angl. Airspace Reservation/Restriction, ARES);

| — | pranešimas apie oro ARES deaktyvinimą, |
| --- | --- |

—

pranešimas apie oro ARES deaktyvinimą,

| — | išankstinis pranešimas apie ARES aktyvinimą, |
| --- | --- |

—

išankstinis pranešimas apie ARES aktyvinimą,

| — | pranešimas apie ARES atlaisvinimą, |
| --- | --- |

—

pranešimas apie ARES atlaisvinimą,

| — | oro navigacijos informacijos funkcija gavus prašymą. Filtravimas pagal funkcijos tipą, pavadinimą ir išplėstinis filtravimas taikant erdvės, laiko ir loginius operacijos ženklus, |
| --- | --- |

—

oro navigacijos informacijos funkcija gavus prašymą. Filtravimas pagal funkcijos tipą, pavadinimą ir išplėstinis filtravimas taikant erdvės, laiko ir loginius operacijos ženklus,

| — | ARES informacijos užklausa, |
| --- | --- |

—

ARES informacijos užklausa,

| — | aerodromo kartografinių duomenų ir oro uosto žemėlapių teikimas, |
| --- | --- |

—

aerodromo kartografinių duomenų ir oro uosto žemėlapių teikimas,

| — | oro erdvės naudojimo planai – 1, 2 ir 3 lygių ASM, |
| --- | --- |

—

oro erdvės naudojimo planai – 1, 2 ir 3 lygių ASM,

| — | D-NOTAM. |
| --- | --- |

—

D-NOTAM.

Paslaugų diegimas turi atitikti taikomos redakcijos oro navigacijos informacijos etaloninį modelį (angl. Aeronautical Information Reference Model, AIRM), AIRM pagrindinius dokumentus ir informacijos tarnybų etaloninio modelio (angl. Information Service Reference Model, ISRM) pagrindinius dokumentus.

Sistemos reikalavimai

| — | Taikant oro eismo valdymo sistemas, turi būti galima naudotis oro navigacijos informacijos mainų paslaugomis. |
| --- | --- |

—

Taikant oro eismo valdymo sistemas, turi būti galima naudotis oro navigacijos informacijos mainų paslaugomis.

5.1.4.   Meteorologinės informacijos mainai

Veiklą vykdančios suinteresuotosios šalys įdiegia paslaugas, kuriomis remiami šios meteorologinės informacijos mainai taikant geltonąjį SWIM TI profilį:

| — | meteorologinė orų prognozė susijusiame oro uoste, trumpu laikotarpiu ateityje:






  — | vėjo greitis ir kryptis, |
| --- | --- | --- |

—

meteorologinė orų prognozė susijusiame oro uoste, trumpu laikotarpiu ateityje:

—

vėjo greitis ir kryptis,

| — | oro temperatūra, |
| --- | --- |

—

oro temperatūra,

| — | aukščiamačio slėgio nuostata, |
| --- | --- |

—

aukščiamačio slėgio nuostata,

| — | kilimo ir tūpimo tako matomumo nuotolis, |
| --- | --- |

—

kilimo ir tūpimo tako matomumo nuotolis,

| — | vulkaninių pelenų masės koncentracija, |
| --- | --- |

—

vulkaninių pelenų masės koncentracija,

| — | specialioji MET informacijos funkcijos paslauga, |
| --- | --- |

—

specialioji MET informacijos funkcijos paslauga,

| — | informacijos apie vėją tam tikrame aukštyje paslauga, |
| --- | --- |

—

informacijos apie vėją tam tikrame aukštyje paslauga,

| — | meteorologinė informacija, kuria remiami aerodromo ATC ir oro uosto nekontroliuojamosios zonos procesai arba pagalbinės priemonės, apimančios susijusią MET informaciją, įgyvendinimo procesus siekiant nustatyti su orais susijusius apribojimus ir paversti šią informaciją ATM poveikiu. Sistemos pajėgumu pirmiausia siekiama užtikrinti laiko iki sprendimo horizontą nuo 20 minučių iki 7 dienų, |
| --- | --- |

—

meteorologinė informacija, kuria remiami aerodromo ATC ir oro uosto nekontroliuojamosios zonos procesai arba pagalbinės priemonės, apimančios susijusią MET informaciją, įgyvendinimo procesus siekiant nustatyti su orais susijusius apribojimus ir paversti šią informaciją ATM poveikiu. Sistemos pajėgumu pirmiausia siekiama užtikrinti laiko iki sprendimo horizontą nuo 20 minučių iki 7 dienų,

| — | meteorologinė informacija, kuria remiami skrydžio maršrutu ir (arba) artėjimo tūpti ATC procesai arba pagalbinės priemonės, apimančios susijusią MET informaciją, įgyvendinimo procesus siekiant nustatyti su orais susijusius apribojimus ir paversti šią informaciją ATM poveikiu. Sistemos pajėgumu pirmiausia siekiama užtikrinti laiko iki sprendimo horizontą nuo 20 minučių iki 7 dienų, |
| --- | --- |

—

meteorologinė informacija, kuria remiami skrydžio maršrutu ir (arba) artėjimo tūpti ATC procesai arba pagalbinės priemonės, apimančios susijusią MET informaciją, įgyvendinimo procesus siekiant nustatyti su orais susijusius apribojimus ir paversti šią informaciją ATM poveikiu. Sistemos pajėgumu pirmiausia siekiama užtikrinti laiko iki sprendimo horizontą nuo 20 minučių iki 7 dienų,

| — | meteorologinė informacija, kuria remiami tinklo informacijos valdymo procesai arba pagalbinės priemonės, apimančios susijusią MET informaciją, įgyvendinimo procesus siekiant nustatyti su orais susijusius apribojimus ir paversti šią informaciją ATM poveikiu. Sistemos pajėgumu pirmiausia siekiama užtikrinti laiko iki sprendimo horizontą nuo 20 minučių iki 7 dienų. |
| --- | --- |

—

meteorologinė informacija, kuria remiami tinklo informacijos valdymo procesai arba pagalbinės priemonės, apimančios susijusią MET informaciją, įgyvendinimo procesus siekiant nustatyti su orais susijusius apribojimus ir paversti šią informaciją ATM poveikiu. Sistemos pajėgumu pirmiausia siekiama užtikrinti laiko iki sprendimo horizontą nuo 20 minučių iki 7 dienų.

Paslaugų diegimas turi atitikti taikomos redakcijos AIRM, AIRM pagrindinius dokumentus ir ISRM pagrindinius dokumentus.

Sistemos reikalavimai

| — | Taikant oro eismo valdymo sistemas, turi būti įmanoma naudotis MET informacijos mainų paslaugomis. |
| --- | --- |

—

Taikant oro eismo valdymo sistemas, turi būti įmanoma naudotis MET informacijos mainų paslaugomis.

5.1.5.   Bendradarbiaujamieji tinklo informacijos mainai

Veiklą vykdančios suinteresuotosios šalys įdiegia paslaugas, kuriomis remiami šios bendro tinklo informacijos mainai taikant geltonąjį SWIM TI profilį:

| — | maksimalus oro uosto pajėgumas remiantis dabartinėmis ir artimiausiomis oro sąlygomis, |
| --- | --- |

—

maksimalus oro uosto pajėgumas remiantis dabartinėmis ir artimiausiomis oro sąlygomis,

| — | tinklo veiklos plano ir visų oro uosto veiklos planų derinimas, |
| --- | --- |

—

tinklo veiklos plano ir visų oro uosto veiklos planų derinimas,

| — | taisyklės, |
| --- | --- |

—

taisyklės,

| — | laiko tarpsniai, |
| --- | --- |

—

laiko tarpsniai,

| — | trumpalaikės ATFCM priemonės, |
| --- | --- |

—

trumpalaikės ATFCM priemonės,

| — | ATFCM perpildymo taškai, |
| --- | --- |

—

ATFCM perpildymo taškai,

| — | apribojimai, |
| --- | --- |

—

apribojimai,

| — | oro erdvės struktūra, prieinamumas ir naudojimas, |
| --- | --- |

—

oro erdvės struktūra, prieinamumas ir naudojimas,

| — | tinklo ir artėjimo tūpti maršrutu veiklos planai. |
| --- | --- |

—

tinklo ir artėjimo tūpti maršrutu veiklos planai.

Paslaugų diegimas turi atitikti taikomos redakcijos AIRM, AIRM pagrindinius dokumentus ir ISRM pagrindinius dokumentus.

Sistemos reikalavimai

| — | Tinklo valdytojo portalas turi palaikyti visų veiklą vykdančių suinteresuotųjų šalių elektroninius duomenų mainus su tinklo valdytoju. Tinklo valdytojo portalas turi palaikyti veiklą vykdančių suinteresuotųjų šalių pasirinkimą tarp iš anksto nustatytos internetinės prieigos arba savo taikomųjų programų prijungimo naudojantis sistemos sistemai (B2B) saityno technologija pagrįstomis paslaugomis. |
| --- | --- |

—

Tinklo valdytojo portalas turi palaikyti visų veiklą vykdančių suinteresuotųjų šalių elektroninius duomenų mainus su tinklo valdytoju. Tinklo valdytojo portalas turi palaikyti veiklą vykdančių suinteresuotųjų šalių pasirinkimą tarp iš anksto nustatytos internetinės prieigos arba savo taikomųjų programų prijungimo naudojantis sistemos sistemai (B2B) saityno technologija pagrįstomis paslaugomis.

5.1.6.   Skrydžių informacijos mainai

Skrydžio informacija tarp ATC sistemų ir tinklo valdytojo turi būti keičiamasi parengiamuoju ir taktiniais etapais.

Veiklą vykdančios suinteresuotosios šalys įdiegia paslaugas, kuriomis remiami šios toliau pateiktoje lentelėje nurodytos skrydžio informacijos mainai taikant mėlynąjį SWIM TI profilį:

| — | įvairūs veiksmai su skrydžio objektu (angl. Flight Object, FO): gavimo pripažinimas, sutikimo su FO pripažinimas, galutinis FO paskirstymo užsakymas, FO paskirstymo užsakymas, FO apribojimų keitimas, maršruto keitimas, atvykimo kilimo ir tūpimo tako nustatymas, su koordinavimu susijusios informacijos atnaujinimas, SSR kodo keitimas, STAR nustatymas, ATS tarnybos praleidimas koordinavimo dialogo lange; |
| --- | --- |

—

įvairūs veiksmai su skrydžio objektu (angl. Flight Object, FO): gavimo pripažinimas, sutikimo su FO pripažinimas, galutinis FO paskirstymo užsakymas, FO paskirstymo užsakymas, FO apribojimų keitimas, maršruto keitimas, atvykimo kilimo ir tūpimo tako nustatymas, su koordinavimu susijusios informacijos atnaujinimas, SSR kodo keitimas, STAR nustatymas, ATS tarnybos praleidimas koordinavimo dialogo lange;

| — | skrydžio objekto informacijos mainai. Skrydžio objektas apima skrydžio scenarijų, kurį sudaro ATC apribojimai ir keturmatė trajektorija. |
| --- | --- |

—

skrydžio objekto informacijos mainai. Skrydžio objektas apima skrydžio scenarijų, kurį sudaro ATC apribojimai ir keturmatė trajektorija.

Veiklą vykdančios suinteresuotosios šalys įdiegia šias paslaugas, kuriomis keičiamasi skrydžio informacija taikant geltonąjį SWIM TI profilį:

| — | skrydžio plano ir maršrutų patvirtinimas, |
| --- | --- |

—

skrydžio plano ir maršrutų patvirtinimas,

| — | skrydžio planai, keturmatė trajektorija, skrydžio vykdymo duomenys, skrydžio būsena, |
| --- | --- |

—

skrydžio planai, keturmatė trajektorija, skrydžio vykdymo duomenys, skrydžio būsena,

| — | skrydžių sąrašai ir išsamūs skrydžio duomenys, |
| --- | --- |

—

skrydžių sąrašai ir išsamūs skrydžio duomenys,

| — | susijęs skrydžio atnaujinimo pranešimas (išvykimo informacija). |
| --- | --- |

—

susijęs skrydžio atnaujinimo pranešimas (išvykimo informacija).

Paslaugų diegimas turi atitikti taikomos redakcijos AIRM, AIRM pagrindinius dokumentus ir ISRM pagrindinius dokumentus.

Sistemos reikalavimai

| — | Taikant ATC sistemas, turi būti naudojamasi skrydžių informacijos mainų paslaugomis. |
| --- | --- |

—

Taikant ATC sistemas, turi būti naudojamasi skrydžių informacijos mainų paslaugomis.

5.2.   Geografinė taikymo sritis

iSWIM funkcija Europos oro eismo valdymo tinkle EATMN įdiegiama, kaip nurodyta lentelėje. Valstybių narių, kuriose civilinių ir karinių paslaugų teikimas neintegruotas (8), centruose iSWIM funkcija turi būti įdiegiama tiek, kiek reikalaujama Reglamento (EB) Nr. 552/2004 II priedo A dalies 4 punkte.

| | Civiliniai oro navigacijos paslaugų teikėjai
  (išskyrus MET teikėjus) | Oro uostai | Civilinis – karinis koordinavimas | Oro erdvės naudotojai | MET teikėjai | Tinklo valdytojas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oro navigacijos informacijos mainai | Priedėlyje nurodytos rajono skrydžių valdymo vadavietės, TMA ir bokštai | 1.2 punkte nurodyta geografinė taikymo sritis | Visi valstybių narių, kuriose civilinių ir karinių paslaugų teikimas neintegruotas (9), centrai | Rajono skrydžių valdymo vadavietės (angl. Area Control Centre, AOC) sistemos teikėjai | – | Tinklo valdytojas |
| Meteorologinės informacijos mainai | Priedėlyje nurodytos rajono skrydžių valdymo vadavietės, TMA ir bokštai | 1.2 punkte nurodyta geografinė taikymo sritis | Visi valstybių narių, kuriose civilinių ir karinių paslaugų teikimas neintegruotas (9), centrai | AOC sistemos teikėjai | Visi MET teikėjai | Tinklo valdytojas |
| bendradarbiaujamieji tinklo informacijos mainai, | Priedėlyje nurodytos rajono skrydžių valdymo vadavietės, TMA ir bokštai | 1.2 punkte nurodyta geografinė taikymo sritis | – | AOC sistemos teikėjai | – | Tinklo valdytojas |
| Skrydžių informacijos mainai | Priedėlyje nurodytos rajono skrydžių valdymo vadavietės ir TMA | – | – | – | – | Tinklo valdytojas |

Civiliniai oro navigacijos paslaugų teikėjai

(išskyrus MET teikėjus)

Oro uostai

Civilinis – karinis koordinavimas

Oro erdvės naudotojai

MET teikėjai

Tinklo valdytojas

Oro navigacijos informacijos mainai

Priedėlyje nurodytos rajono skrydžių valdymo vadavietės, TMA ir bokštai

1.2 punkte nurodyta geografinė taikymo sritis

Visi valstybių narių, kuriose civilinių ir karinių paslaugų teikimas neintegruotas (9), centrai

Rajono skrydžių valdymo vadavietės (angl. Area Control Centre, AOC) sistemos teikėjai

–

Tinklo valdytojas

Meteorologinės informacijos mainai

Priedėlyje nurodytos rajono skrydžių valdymo vadavietės, TMA ir bokštai

1.2 punkte nurodyta geografinė taikymo sritis

Visi valstybių narių, kuriose civilinių ir karinių paslaugų teikimas neintegruotas (9), centrai

AOC sistemos teikėjai

Visi MET teikėjai

Tinklo valdytojas

bendradarbiaujamieji tinklo informacijos mainai,

Priedėlyje nurodytos rajono skrydžių valdymo vadavietės, TMA ir bokštai

1.2 punkte nurodyta geografinė taikymo sritis

–

AOC sistemos teikėjai

–

Tinklo valdytojas

Skrydžių informacijos mainai

Priedėlyje nurodytos rajono skrydžių valdymo vadavietės ir TMA

–

–

–

–

Tinklo valdytojas

5.3.   Suinteresuotosios šalys, kurių reikia funkcijai įdiegti, ir tikslinė įdiegimo data

5.2 punkte nurodytos veiklą vykdančios suinteresuotosios šalys ir tinklo valdytojas turi užtikrinti ir vykdyti iSWIM nuo 2025 m. sausio 1 d.

5.4.   Derinimo būtinybė

Pradinio visos sistemos informacijos valdymo funkcijos diegimas derinamas atsižvelgiant į galimą užtrukusio įgyvendinimo didelėje geografinėje taikymo srityje, kurioje veikia daug suinteresuotųjų šalių, poveikį tinklo veiklos rezultatams. Techniniu atžvilgiu planinės sistemos diegimas ir paslaugos teikimo pakeitimai derinami siekiant užtikrinti, kad būtų pasiekti veiklos rezultatų tikslai. Derinant sudaromos sąlygos pakeitimams, numatytiems pirmiau 1–4 skirsniuose nurodytomis ATM funkcijomis, taip pat būsimiems bendriems projektams. Derinant dalyvauja visos ATM antžeminę veiklą vykdančios suinteresuotosios šalys (civilinių ir (arba) karinių oro navigacijos paslaugų teikėjai, oro erdvės naudotojai – AOC sistemų, oro uostus valdančios įstaigos, MET paslaugų teikėjai ir tinklo valdytojas). Be to, derinama veikla susijusiame pramoninimo etape, pirmiausia tarp tiekimo pramonės atstovų ir standartizavimo įstaigų.

5.5.   Esminės sąlygos

Kad tiktų mėlynajam SWIM TI profiliui, labai didelio ir didelio pajėgumo centrai turi būti prijungti prie visos Europos tinklo paslaugų PENS.

5.6.   Sąsajos su kitomis oro eismo valdymo funkcijomis

| — | SWIM paslaugomis sudaromos sąlygos taikyti 1 punkte aprašytą AMAN funkciją, 3 punkte aprašytą A-FUA, 4 punkte aprašytą bendradarbiaujamojo tinklo valdymo funkciją ir iš vienos skrydžio duomenų apdorojimo sistemos į kitą tokią sistemą pateiktos į antžeminę stotį perduotos informacijos mainams tarp ATS tarnybų, kurių reikia taikant 6 punkte nurodytą pradinių trajektorijos informacijos mainų funkciją. |
| --- | --- |

—

SWIM paslaugomis sudaromos sąlygos taikyti 1 punkte aprašytą AMAN funkciją, 3 punkte aprašytą A-FUA, 4 punkte aprašytą bendradarbiaujamojo tinklo valdymo funkciją ir iš vienos skrydžio duomenų apdorojimo sistemos į kitą tokią sistemą pateiktos į antžeminę stotį perduotos informacijos mainams tarp ATS tarnybų, kurių reikia taikant 6 punkte nurodytą pradinių trajektorijos informacijos mainų funkciją.

| — | Įgyvendinus 5 punkte nurodytą SWIM infrastruktūrą ir paslaugas, lengviau vykdyti informacijos mainus naudojantis visomis nurodytomis ATM funkcijomis. |
| --- | --- |

—

Įgyvendinus 5 punkte nurodytą SWIM infrastruktūrą ir paslaugas, lengviau vykdyti informacijos mainus naudojantis visomis nurodytomis ATM funkcijomis.

6.   PRADINIAI TRAJEKTORIJOS INFORMACIJOS MAINAI

Vykdant pradinius trajektorijos informacijos mainus (i4D), galima geriau taikyti tikslinius laikus ir trajektorijos informaciją, taip pat, jei yra galimybė, antžemine ATC sistema ir tinklo valdytojo sistemomis naudotis orlaivio keturmatės trajektorijos duomenimis, todėl mažėja taktinių intervencijų ir galima geriau šalinti konfliktus.

6.1.   Veiklos ir techninė taikymo sritis

Tiksliniai laikai ir keturmatės trajektorijos duomenys naudojami siekiant gerinti ATM sistemos veikimą.

Trajektorijos informacija ir tiksliniai laikai tikslinami ryšiu „oras-žemė“ vykdomais trajektorijos mainais.

Sistemos reikalavimai

| — | Trajektorijos informacija iš orlaivio į antžeminę stotį turi būti perduodama naudojantis ATN B2 paslaugomis, taikant ADS-C išplėstinį numatomą profilį (EPP). Trajektorijos duomenys turi būti automatiškai perduodami į antžeminę stotį iš orlaivio sistemos ir pagal juos, atsižvelgiant į sutarties nuostatas, turi būti atnaujinama ATM sistema. |
| --- | --- |

—

Trajektorijos informacija iš orlaivio į antžeminę stotį turi būti perduodama naudojantis ATN B2 paslaugomis, taikant ADS-C išplėstinį numatomą profilį (EPP). Trajektorijos duomenys turi būti automatiškai perduodami į antžeminę stotį iš orlaivio sistemos ir pagal juos, atsižvelgiant į sutarties nuostatas, turi būti atnaujinama ATM sistema.

| — | Antžeminės duomenų ryšių sistemos kaip dalį ATN B2 paslaugų turi palaikyti ADS-C (orlaivio trajektorijos perdavimą į antžeminę stotį taikant EPP). |
| --- | --- |

—

Antžeminės duomenų ryšių sistemos kaip dalį ATN B2 paslaugų turi palaikyti ADS-C (orlaivio trajektorijos perdavimą į antžeminę stotį taikant EPP).

| — | Skrydžio duomenų apdorojimo sistemose, skrydžių vadovų darbo vietose ir tinklo valdytojo sistemose turi būti naudojamos į antžeminę stotį perduotos trajektorijos. |
| --- | --- |

—

Skrydžio duomenų apdorojimo sistemose, skrydžių vadovų darbo vietose ir tinklo valdytojo sistemose turi būti naudojamos į antžeminę stotį perduotos trajektorijos.

| — | Iš vienos FDP sistemos į kitą FDP sistemą perduotų trajektorijų mainai tarp ATS, taip pat tarp ATS tarnybų ir tinklo valdytojo sistemų remiami vykdant 5 punkte nurodytus skrydžio objektų mainus. |
| --- | --- |

—

Iš vienos FDP sistemos į kitą FDP sistemą perduotų trajektorijų mainai tarp ATS, taip pat tarp ATS tarnybų ir tinklo valdytojo sistemų remiami vykdant 5 punkte nurodytus skrydžio objektų mainus.

6.2.   Geografinė taikymo sritis

Pradiniai trajektorijos informacijos mainai įdiegiami visose ATS tarnybose, teikiančiose oro eismo paslaugas oro erdvėje, už kurią valstybės narės yra atsakingos ICAO EUR regione.

6.3.   Suinteresuotosios šalys, kurių reikia funkcijai įdiegti, ir tikslinės įdiegimo datos

ATS teikėjai ir tinklo valdytojas užtikrina, kad nuo 2025 m. sausio 1 d. būtų galima vykdyti pradinius trajektorijos informacijos mainus.

Diegimo administratorius parengia strategiją, apimančią paskatas, kuriomis užtikrinama, kad nuo 2026 m. sausio 1 d. bent 20 % Europos civilinės aviacijos konferencijos (ECAC) šalių oro erdvėje (10) ICAO EUR regione naudojamų orlaivių, kuriais vykdoma bent 45 % tose šalyse vykdomų skrydžių, būtų įdiegta funkcija perduoti į antžeminę stotį orlaivio trajektoriją taikant ADS-C EPP.

6.4.   Derinimo būtinybė

Pradinių trajektorijos informacijos mainų funkcijos diegimas derinamas atsižvelgiant į galimą užtrukusio įgyvendinimo didelėje geografinėje taikymo srityje, kurioje veikia daug suinteresuotųjų šalių, poveikį tinklo veiklos rezultatams. Techniniu atžvilgiu planinės sistemos diegimas ir paslaugos teikimo pakeitimai derinami siekiant užtikrinti, kad būtų pasiekti veiklos rezultatų tikslai. Derinant sudaromos sąlygos pakeitimams, numatytiems įgyvendinant pirmiau 1, 3 ir 4 skirsniuose nurodytą ATM funkciją, taip pat būsimus bendrus projektus. Derinant dalyvauja visi oro navigacijos paslaugų teikėjai, tinklo valdytojas ir oro erdvės naudotojai (derinimas „orlaivis-žemė“). Avionikos veiksmų planų derinimas ir nuoseklumas, siekiant oro erdvės naudotojams užtikrinti didžiausią ekonominį efektyvumą ir sąveikumą, užtikrinamas bendradarbiavimo susitarimais, įtrauktais į Jungtinių Amerikos Valstijų ir Sąjungos sudarytą Bendradarbiavimo civilinės aviacijos mokslinių tyrimų ir plėtros srityje memorandumą (11). Be to, derinama veikla susijusiame pramoninimo etape, pirmiausia tarp tiekimo pramonės atstovų, standartizavimo ir sertifikavimo įstaigų.

6.5.   Esminės sąlygos

Esminė šios ATM funkcijos sąlyga – Komisijos reglamente (EB) Nr. 29/2009 dėl duomenų ryšio paslaugų aprašyta duomenų ryšio funkcija.

6.6.   Sąsajos su kitomis oro eismo valdymo funkcijomis

| — | Į antžeminę stotį perduotą orlaivio trajektoriją galima taikyti siekiant pagerinti 1 punkte aprašytą AMAN funkciją. |
| --- | --- |

—

Į antžeminę stotį perduotą orlaivio trajektoriją galima taikyti siekiant pagerinti 1 punkte aprašytą AMAN funkciją.

| — | Į antžeminę stotį perduota trajektorijos informacija gali būti įtraukiama į pagerintų trumpalaikių ATFCM priemonių skaičiavimus ir 3 punkte nurodytą automatizuotą eismo sudėtingumo vertinimo pagalbą. |
| --- | --- |

—

Į antžeminę stotį perduota trajektorijos informacija gali būti įtraukiama į pagerintų trumpalaikių ATFCM priemonių skaičiavimus ir 3 punkte nurodytą automatizuotą eismo sudėtingumo vertinimo pagalbą.

| — | Į antžeminę stotį perduota trajektorijos informacija, jei ji teikiama, turi būti įtraukiama į 4 punkte nurodytą NOP, kad būtų galima geriau nustatyti TTO/TTA. |
| --- | --- |

—

Į antžeminę stotį perduota trajektorijos informacija, jei ji teikiama, turi būti įtraukiama į 4 punkte nurodytą NOP, kad būtų galima geriau nustatyti TTO/TTA.

| — | 5 punkte nurodytu iSWIM turi būti sudaromos sąlygos iš vienos skrydžio duomenų apdorojimo sistemos į kitą tokią sistemą pateiktos į antžeminę stotį perduotos informacijos mainams tarp ATS tarnybų. |
| --- | --- |

—

5 punkte nurodytu iSWIM turi būti sudaromos sąlygos iš vienos skrydžio duomenų apdorojimo sistemos į kitą tokią sistemą pateiktos į antžeminę stotį perduotos informacijos mainams tarp ATS tarnybų.

---

(1)  Jei šis reglamentas bus įtrauktas į Europos Bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimą dėl oro transporto.

(2)  Jei šis reglamentas bus įtrauktas į EEE susitarimą.

(3)  Jei šis reglamentas bus įtrauktas į Europos Bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimą dėl oro transporto.

(4)  Jei šis reglamentas bus įtrauktas į EEE susitarimą.

(5)  Jei šis reglamentas bus įtrauktas į Europos Bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimą dėl oro transporto.

(6)  Jei šis reglamentas bus įtrauktas į EEE susitarimą.

(7)  Airija, Austrija, Belgija, Bulgarija, Čekija, Ispanija, Italija, Portugalija, Prancūzija, Rumunija ir Slovakija.

(8)  Airija, Austrija, Belgija, Bulgarija, Čekija, Ispanija, Italija, Portugalija, Prancūzija, Rumunija ir Slovakija.

(9)  Airija, Austrija, Belgija, Bulgarija, Čekija, Ispanija, Italija, Portugalija, Prancūzija, Rumunija ir Slovakija.

(10)  Airija, Albanija, Armėnija, Austrija, Azerbaidžanas, Belgija, Bosnija ir Hercegovina, Bulgarija, buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, Čekija, Danija, Estija, Graikija, Gruzija, Islandija, Ispanija, Italija, Jungtinė Karalystė, Juodkalnija, Kipras, Kroatija, Latvija, Lenkija, Lietuva, Liuksemburgas, Malta, Moldova, Monakas, Nyderlandai, Norvegija, Portugalija, Prancūzija, Rumunija, San Marinas, Serbija, Slovakija, Slovėnija, Suomija, Švedija, Šveicarija, Turkija, Ukraina, Vengrija, Vokietija.

(11)  Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos bendradarbiavimo memorandumo NAT-I-9406 1 priedas Bendradarbiavimas siekiant užtikrinti visuotinę SESAR ir NEXTGEN sąveiką, OL L 89, 2011 4 5, p. 8.

Priedėlis

Rajono skrydžių valdymo vadavietės:

| — | LONDON ACC CENTRAL, |
| --- | --- |

—

LONDON ACC CENTRAL,

| — | KARLSRUHE UAC, |
| --- | --- |

—

KARLSRUHE UAC,

| — | UAC MAASTRICHT |
| --- | --- |

—

UAC MAASTRICHT

| — | MARSEILLE EAST + WEST |
| --- | --- |

—

MARSEILLE EAST + WEST

| — | PARIS EAST |
| --- | --- |

—

PARIS EAST

| — | ROMA ACC |
| --- | --- |

—

ROMA ACC

| — | LANGEN ACC |
| --- | --- |

—

LANGEN ACC

| — | ANKARA ACC |
| --- | --- |

—

ANKARA ACC

| — | MUENCHEN ACC |
| --- | --- |

—

MUENCHEN ACC

| — | PRESTWICK ACC |
| --- | --- |

—

PRESTWICK ACC

| — | ACC WIEN |
| --- | --- |

—

ACC WIEN

| — | MADRID ACC (LECMACN + LEC) |
| --- | --- |

—

MADRID ACC (LECMACN + LEC)

| — | BORDEAUX U/ACC |
| --- | --- |

—

BORDEAUX U/ACC

| — | BREST U/ACC |
| --- | --- |

—

BREST U/ACC

| — | PADOVA ACC |
| --- | --- |

—

PADOVA ACC

| — | BEOGRADE ACC |
| --- | --- |

—

BEOGRADE ACC

| — | REIMS U/ACC |
| --- | --- |

—

REIMS U/ACC

| — | BUCURESTI ACC |
| --- | --- |

—

BUCURESTI ACC

| — | BARCELONA ACC |
| --- | --- |

—

BARCELONA ACC

| — | BUDAPEST ACC |
| --- | --- |

—

BUDAPEST ACC

| — | ZUERICH ACC |
| --- | --- |

—

ZUERICH ACC

| — | AMSTERDAM ACC |
| --- | --- |

—

AMSTERDAM ACC

TMA ir Bokštai:

| — | LONDON TMA TC |
| --- | --- |

—

LONDON TMA TC

| — | LANGEN ACC |
| --- | --- |

—

LANGEN ACC

| — | PARIS TMA/ZDAP |
| --- | --- |

—

PARIS TMA/ZDAP

| — | MUENCHEN ACC |
| --- | --- |

—

MUENCHEN ACC

| — | BREMEN ACC |
| --- | --- |

—

BREMEN ACC

| — | ROMA TMA |
| --- | --- |

—

ROMA TMA

| — | MILANO TMA |
| --- | --- |

—

MILANO TMA

| — | MADRID TMA |
| --- | --- |

—

MADRID TMA

| — | PALMA TMA |
| --- | --- |

—

PALMA TMA

| — | ARLANDA APPROACH |
| --- | --- |

—

ARLANDA APPROACH

| — | OSLO TMA |
| --- | --- |

—

OSLO TMA

| — | BARCELONA TMA |
| --- | --- |

—

BARCELONA TMA

| — | APP WIEN |
| --- | --- |

—

APP WIEN

| — | CANARIAS TMA |
| --- | --- |

—

CANARIAS TMA

| — | COPENHAGEN APP |
| --- | --- |

—

COPENHAGEN APP

| — | ZUERICH APP |
| --- | --- |

—

ZUERICH APP

| — | APP BRUSSELS |
| --- | --- |

—

APP BRUSSELS

| — | PADOVA TMA |
| --- | --- |

—

PADOVA TMA

| — | HELSINKI APPROACH |
| --- | --- |

—

HELSINKI APPROACH

| — | MANCHESTER APPROACH |
| --- | --- |

—

MANCHESTER APPROACH

| — | AMSTERDAM ACC |
| --- | --- |

—

AMSTERDAM ACC

| — | DUBLIN TMA |
| --- | --- |

—

DUBLIN TMA

---

| 28.6.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 190/45 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 190/45

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 717/2014

2014 m. birželio 27 d.

dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo de minimis pagalbai žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuje

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1998 m. gegužės 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 994/98 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo kai kurioms horizontalios valstybės pagalbos rūšims (1),

paskelbusi šio reglamento projektą (2),

pasikonsultavusi su Valstybės pagalbos patariamuoju komitetu,

kadangi:

| (1) | Sutarties 107 straipsnio 1 dalies kriterijus atitinkantis valstybės teikiamas finansavimas yra valstybės pagalba, apie kurią pagal Sutarties 108 straipsnio 3 dalį turi būti pranešta Komisijai. Tačiau pagal Sutarties 109 straipsnį Taryba gali nustatyti pagalbos kategorijas, kurioms šis pranešimo reikalavimas netaikomas. Pagal Sutarties 108 straipsnio 4 dalį Komisija gali priimti reglamentus, susijusius su tomis valstybės pagalbos kategorijomis. Laikydamasi Sutarties 109 straipsnio pagal Reglamentą (EB) Nr. 994/98 Taryba nusprendė, kad viena iš tokių kategorijų gali būti de minimis pagalba. Todėl nelaikoma, kad de minimis pagalba, kuri yra neviršijant tam tikros nustatytos sumos per tam tikrą laikotarpį vienai įmonei suteikta pagalba, atitinka visus Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatytus kriterijus ir dėl to pranešimo tvarka jai netaikoma; |
| --- | --- |

(1)

Sutarties 107 straipsnio 1 dalies kriterijus atitinkantis valstybės teikiamas finansavimas yra valstybės pagalba, apie kurią pagal Sutarties 108 straipsnio 3 dalį turi būti pranešta Komisijai. Tačiau pagal Sutarties 109 straipsnį Taryba gali nustatyti pagalbos kategorijas, kurioms šis pranešimo reikalavimas netaikomas. Pagal Sutarties 108 straipsnio 4 dalį Komisija gali priimti reglamentus, susijusius su tomis valstybės pagalbos kategorijomis. Laikydamasi Sutarties 109 straipsnio pagal Reglamentą (EB) Nr. 994/98 Taryba nusprendė, kad viena iš tokių kategorijų gali būti de minimis pagalba. Todėl nelaikoma, kad de minimis pagalba, kuri yra neviršijant tam tikros nustatytos sumos per tam tikrą laikotarpį vienai įmonei suteikta pagalba, atitinka visus Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatytus kriterijus ir dėl to pranešimo tvarka jai netaikoma;

| (2) | priimdama daugelį sprendimų Komisija išaiškino Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje apibrėžtą pagalbos sąvoką. Savo politiką dėl de minimis viršutinės ribos, už kurią mažesnei pagalbai Sutarties 107 straipsnio 1 dalis netaikoma, Komisija taip pat yra pirmiausia išdėsčiusi pranešime apie de minimis taisyklę valstybės pagalbai (3), o vėliau – Komisijos reglamentuose (EB) Nr. 69/2001 (4) ir (EB) Nr. 1998/2006 (5). Atsižvelgiant į specialias taisykles, taikomas žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuje, ir į riziką, kad net ir nedidelė pagalba galėtų atitikti Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatytus kriterijus, tie reglamentai žuvininkystės ir akvakultūros sektoriui netaikomi. Komisija jau priėmė kelis reglamentus, kuriais nustatomos žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuje teikiamos de minimis pagalbos taisyklės; naujausias iš jų yra Reglamentas (EB) Nr. 875/2007 (6). Remiantis tuo reglamentu, vienai žuvininkystės sektoriaus įmonei suteikta bendra de minimis pagalbos suma laikoma neatitinkančia visų EB sutarties 87 straipsnio 1 dalies kriterijų, jei per bet kurį trejų finansinių metų laikotarpį ji neviršija 30 000 EUR vienam pagalbos gavėjui ir yra mažesnė už bendrą kiekvienai valstybei narei nustatytą sumą, sudarančią 2,5 % metinės žuvininkystės sektoriaus produkcijos. Atsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 875/2007 taikymo patirtį, tikslinga peržiūrėti kai kurias tame reglamente nustatytas sąlygas ir jį pakeisti nauju; |
| --- | --- |

(2)

priimdama daugelį sprendimų Komisija išaiškino Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje apibrėžtą pagalbos sąvoką. Savo politiką dėl de minimis viršutinės ribos, už kurią mažesnei pagalbai Sutarties 107 straipsnio 1 dalis netaikoma, Komisija taip pat yra pirmiausia išdėsčiusi pranešime apie de minimis taisyklę valstybės pagalbai (3), o vėliau – Komisijos reglamentuose (EB) Nr. 69/2001 (4) ir (EB) Nr. 1998/2006 (5). Atsižvelgiant į specialias taisykles, taikomas žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuje, ir į riziką, kad net ir nedidelė pagalba galėtų atitikti Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatytus kriterijus, tie reglamentai žuvininkystės ir akvakultūros sektoriui netaikomi. Komisija jau priėmė kelis reglamentus, kuriais nustatomos žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuje teikiamos de minimis pagalbos taisyklės; naujausias iš jų yra Reglamentas (EB) Nr. 875/2007 (6). Remiantis tuo reglamentu, vienai žuvininkystės sektoriaus įmonei suteikta bendra de minimis pagalbos suma laikoma neatitinkančia visų EB sutarties 87 straipsnio 1 dalies kriterijų, jei per bet kurį trejų finansinių metų laikotarpį ji neviršija 30 000 EUR vienam pagalbos gavėjui ir yra mažesnė už bendrą kiekvienai valstybei narei nustatytą sumą, sudarančią 2,5 % metinės žuvininkystės sektoriaus produkcijos. Atsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 875/2007 taikymo patirtį, tikslinga peržiūrėti kai kurias tame reglamente nustatytas sąlygas ir jį pakeisti nauju;

| (3) | tikslinga palikti de minimis pagalbos, kurią viena įmonė iš vienos valstybės narės gali gauti per bet kurį trejų metų laikotarpį, sumos viršutinę ribą – 30 000 EUR. Ta viršutinė riba tebėra būtina norint užtikrinti, kad bet kurią priemonę, kuriai taikomas šis reglamentas, būtų galima laikyti nedarančia poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai ir neiškreipiančia konkurencijos arba nekeliančia tokios grėsmės, jei bendra visoms žuvininkystės ir akvakultūros sektoriaus įmonėms per trejus metus suteiktos tokios pagalbos suma yra mažesnė už bendrą kiekvienai valstybei narei nustatytą sumą, sudarančią 2,5 % metinės žuvininkystės sektoriaus (t. y. žvejojimo, perdirbimo ir akvakultūros veiklos) apyvartos (toliau – nacionalinė riba); |
| --- | --- |

(3)

tikslinga palikti de minimis pagalbos, kurią viena įmonė iš vienos valstybės narės gali gauti per bet kurį trejų metų laikotarpį, sumos viršutinę ribą – 30 000 EUR. Ta viršutinė riba tebėra būtina norint užtikrinti, kad bet kurią priemonę, kuriai taikomas šis reglamentas, būtų galima laikyti nedarančia poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai ir neiškreipiančia konkurencijos arba nekeliančia tokios grėsmės, jei bendra visoms žuvininkystės ir akvakultūros sektoriaus įmonėms per trejus metus suteiktos tokios pagalbos suma yra mažesnė už bendrą kiekvienai valstybei narei nustatytą sumą, sudarančią 2,5 % metinės žuvininkystės sektoriaus (t. y. žvejojimo, perdirbimo ir akvakultūros veiklos) apyvartos (toliau – nacionalinė riba);

| (4) | taikant Sutartyje nustatytas konkurencijos taisykles, įmonė yra bet koks ekonominę veiklą vykdantis subjektas, nepaisant jo teisinio statuso ir finansavimo būdų (7). Europos Sąjungos Teisingumo Teismas nusprendė, kad visi to paties subjekto (teisiškai ar de facto) kontroliuojami subjektai turėtų būti laikomi viena įmone (8). Teisinio tikrumo ir administracinės naštos mažinimo sumetimais šiame reglamente reikėtų pateikti baigtinį aiškių kriterijų, pagal kuriuos nustatoma, kada dvi ar daugiau įmonių toje pačioje valstybėje narėje turi būti laikomos viena įmone, sąrašą. Iš nustatytų kriterijų, pagal kuriuos Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB (9) ir Komisijos reglamento (EB) Nr. 800/2008 (10) I priede apibrėžiant mažąsias arba vidutines įmones (MVĮ) apibrėžtos susijusios įmonės, Komisija atrinko tuos kriterijus, kurie atitinka šio reglamento paskirtį. Kriterijai jau žinomi valdžios institucijoms ir, atsižvelgiant į šio reglamento taikymo sritį, turėtų būti taikomi ir MVĮ, ir didelėms įmonėms. Tais kriterijais turėtų būti užtikrinta, kad, taikant de minimis taisyklę, susijusių įmonių grupė būtų laikoma viena įmone, o įmonės, kurių vienintelis tarpusavio ryšys yra kiekvienos iš jų tiesioginė sąsaja su ta pačia viešąja įstaiga arba įstaigomis, nebūtų laikomos tarpusavyje susijusiomis. Todėl atsižvelgiama į specifinę įmonių, kurias kontroliuoja ta pati viešoji įstaiga arba įstaigos ir kurios gali turėti nepriklausomą sprendimų priėmimo galią, padėtį; |
| --- | --- |

(4)

taikant Sutartyje nustatytas konkurencijos taisykles, įmonė yra bet koks ekonominę veiklą vykdantis subjektas, nepaisant jo teisinio statuso ir finansavimo būdų (7). Europos Sąjungos Teisingumo Teismas nusprendė, kad visi to paties subjekto (teisiškai ar de facto) kontroliuojami subjektai turėtų būti laikomi viena įmone (8). Teisinio tikrumo ir administracinės naštos mažinimo sumetimais šiame reglamente reikėtų pateikti baigtinį aiškių kriterijų, pagal kuriuos nustatoma, kada dvi ar daugiau įmonių toje pačioje valstybėje narėje turi būti laikomos viena įmone, sąrašą. Iš nustatytų kriterijų, pagal kuriuos Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB (9) ir Komisijos reglamento (EB) Nr. 800/2008 (10) I priede apibrėžiant mažąsias arba vidutines įmones (MVĮ) apibrėžtos susijusios įmonės, Komisija atrinko tuos kriterijus, kurie atitinka šio reglamento paskirtį. Kriterijai jau žinomi valdžios institucijoms ir, atsižvelgiant į šio reglamento taikymo sritį, turėtų būti taikomi ir MVĮ, ir didelėms įmonėms. Tais kriterijais turėtų būti užtikrinta, kad, taikant de minimis taisyklę, susijusių įmonių grupė būtų laikoma viena įmone, o įmonės, kurių vienintelis tarpusavio ryšys yra kiekvienos iš jų tiesioginė sąsaja su ta pačia viešąja įstaiga arba įstaigomis, nebūtų laikomos tarpusavyje susijusiomis. Todėl atsižvelgiama į specifinę įmonių, kurias kontroliuoja ta pati viešoji įstaiga arba įstaigos ir kurios gali turėti nepriklausomą sprendimų priėmimo galią, padėtį;

| (5) | atsižvelgiant į bendros žuvininkystės politikos taikymo sritį ir žuvininkystės ir akvakultūros sektoriaus apibrėžtį, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1379/2013 (11) 5 straipsnio d punkte, šis reglamentas turėtų būti taikomas žuvininkystės ir akvakultūros produktų gamybos, perdirbimo ir prekybos veiklą vykdančioms įmonėms; |
| --- | --- |

(5)

atsižvelgiant į bendros žuvininkystės politikos taikymo sritį ir žuvininkystės ir akvakultūros sektoriaus apibrėžtį, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1379/2013 (11) 5 straipsnio d punkte, šis reglamentas turėtų būti taikomas žuvininkystės ir akvakultūros produktų gamybos, perdirbimo ir prekybos veiklą vykdančioms įmonėms;

| (6) | laikantis bendro principo pagalba neturėtų būti teikiama tada, kai nesilaikoma ES teisės, visų pirma bendros žuvininkystės politikos taisyklių. Šis principas taip pat taikomas de minimis pagalbai; |
| --- | --- |

(6)

laikantis bendro principo pagalba neturėtų būti teikiama tada, kai nesilaikoma ES teisės, visų pirma bendros žuvininkystės politikos taisyklių. Šis principas taip pat taikomas de minimis pagalbai;

| (7) | siekiant užtikrinti derėjimą su bendros žuvininkystės politikos ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo tikslais, šis reglamentas neturėtų būti taikomas visų pirma pagalbai žvejybos laivams įsigyti, pagalbai, skirtai žvejybos laivų pagrindiniams ar pagalbiniams varikliams atnaujinti ar pakeisti naujais, ir pagalbai operacijoms, kurios nėra tinkamos finansuoti pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 508/2014 (12); |
| --- | --- |

(7)

siekiant užtikrinti derėjimą su bendros žuvininkystės politikos ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo tikslais, šis reglamentas neturėtų būti taikomas visų pirma pagalbai žvejybos laivams įsigyti, pagalbai, skirtai žvejybos laivų pagrindiniams ar pagalbiniams varikliams atnaujinti ar pakeisti naujais, ir pagalbai operacijoms, kurios nėra tinkamos finansuoti pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 508/2014 (12);

| (8) | Europos Sąjungos Teisingumo Teismas nustatė, kad kai Sąjunga teisės aktais įteisino bendrą atitinkamo žemės ūkio sektoriaus rinkos organizavimą, valstybės narės buvo įpareigotos nesiimti jokių priemonių, galinčių jam pakenkti arba nuo jo nukrypti (13). Šis principas taip pat taikomas žuvininkystės ir akvakultūros sektoriui. Dėl tos priežasties šio reglamento nuostatų nereikėtų taikyti pagalbai, kurios dydis nustatomas pagal rinkai pateiktų arba joje įsigytų produktų kainą arba kiekį. Reglamentas taip pat neturėtų būti taikomas pagalbai, kuri būtų susieta su prievole ją dalytis su pirminiais gamintojais; |
| --- | --- |

(8)

Europos Sąjungos Teisingumo Teismas nustatė, kad kai Sąjunga teisės aktais įteisino bendrą atitinkamo žemės ūkio sektoriaus rinkos organizavimą, valstybės narės buvo įpareigotos nesiimti jokių priemonių, galinčių jam pakenkti arba nuo jo nukrypti (13). Šis principas taip pat taikomas žuvininkystės ir akvakultūros sektoriui. Dėl tos priežasties šio reglamento nuostatų nereikėtų taikyti pagalbai, kurios dydis nustatomas pagal rinkai pateiktų arba joje įsigytų produktų kainą arba kiekį. Reglamentas taip pat neturėtų būti taikomas pagalbai, kuri būtų susieta su prievole ją dalytis su pirminiais gamintojais;

| (9) | šis reglamentas neturėtų būti taikomas eksporto pagalbai arba pagalbai, kuri priklauso nuo to, ar naudojama daugiau vietinių nei importuotų produktų. Visų pirma reglamentas neturėtų būti taikomas pagalbai, skirtai platinimo tinklų kūrimui ir veikimui kitose valstybėse narėse arba trečiosiose šalyse finansuoti. Pagalba, skirta padengti išlaidoms, susijusioms su dalyvavimu prekybos mugėse arba su tyrimais ar konsultavimo paslaugomis, kurių reikia pateikiant naują arba esamą produktą į naują rinką kitoje valstybėje narėje arba trečiojoje šalyje, paprastai nelaikoma eksporto pagalba; |
| --- | --- |

(9)

šis reglamentas neturėtų būti taikomas eksporto pagalbai arba pagalbai, kuri priklauso nuo to, ar naudojama daugiau vietinių nei importuotų produktų. Visų pirma reglamentas neturėtų būti taikomas pagalbai, skirtai platinimo tinklų kūrimui ir veikimui kitose valstybėse narėse arba trečiosiose šalyse finansuoti. Pagalba, skirta padengti išlaidoms, susijusioms su dalyvavimu prekybos mugėse arba su tyrimais ar konsultavimo paslaugomis, kurių reikia pateikiant naują arba esamą produktą į naują rinką kitoje valstybėje narėje arba trečiojoje šalyje, paprastai nelaikoma eksporto pagalba;

| (10) | jeigu įmonė vykdo veiklą žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuje ir taip pat vykdo veiklą kituose sektoriuose arba kitą veiklą, kuriai taikomas Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1407/2013 (14), to reglamento nuostatos turėtų būti taikomos pagalbai tiems kitiems sektoriams arba veiklai, su sąlyga, kad atitinkama valstybė narė tinkamomis priemonėmis, pavyzdžiui, atskirdama veiklos sritis ar sąnaudas, užtikrina, kad žuvininkystės ir akvakultūros sektoriaus veiklai vykdyti nebūtų skiriama de minimis pagalba, suteikta pagal tą reglamentą; |
| --- | --- |

(10)

jeigu įmonė vykdo veiklą žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuje ir taip pat vykdo veiklą kituose sektoriuose arba kitą veiklą, kuriai taikomas Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1407/2013 (14), to reglamento nuostatos turėtų būti taikomos pagalbai tiems kitiems sektoriams arba veiklai, su sąlyga, kad atitinkama valstybė narė tinkamomis priemonėmis, pavyzdžiui, atskirdama veiklos sritis ar sąnaudas, užtikrina, kad žuvininkystės ir akvakultūros sektoriaus veiklai vykdyti nebūtų skiriama de minimis pagalba, suteikta pagal tą reglamentą;

| (11) | jeigu įmonė vykdo veiklą žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuje ir taip pat vykdo pirminės žemės ūkio produktų gamybos veiklą, šio reglamento nuostatos taikomos pagalbai pirmajam sektoriui arba veiklai, su sąlyga, kad atitinkama valstybė narė tinkamomis priemonėmis, pvz., atskirdama veiklos sritis ar sąnaudas, užtikrina, kad pirminės žemės ūkio produktų gamybos veiklai vykdyti nebūtų skiriama de minimis pagalba, suteikta pagal šį reglamentą; |
| --- | --- |

(11)

jeigu įmonė vykdo veiklą žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuje ir taip pat vykdo pirminės žemės ūkio produktų gamybos veiklą, šio reglamento nuostatos taikomos pagalbai pirmajam sektoriui arba veiklai, su sąlyga, kad atitinkama valstybė narė tinkamomis priemonėmis, pvz., atskirdama veiklos sritis ar sąnaudas, užtikrina, kad pirminės žemės ūkio produktų gamybos veiklai vykdyti nebūtų skiriama de minimis pagalba, suteikta pagal šį reglamentą;

| (12) | šiuo reglamentu reikėtų nustatyti taisykles, kuriomis užtikrinama, kad nebūtų įmanoma nesilaikyti konkrečiuose reglamentuose arba Komisijos sprendimuose nustatytų didžiausių pagalbos intensyvumo dydžių. Juo taip pat reikėtų numatyti aiškias ir lengvai taikomas pagalbos sumavimo taisykles; |
| --- | --- |

(12)

šiuo reglamentu reikėtų nustatyti taisykles, kuriomis užtikrinama, kad nebūtų įmanoma nesilaikyti konkrečiuose reglamentuose arba Komisijos sprendimuose nustatytų didžiausių pagalbos intensyvumo dydžių. Juo taip pat reikėtų numatyti aiškias ir lengvai taikomas pagalbos sumavimo taisykles;

| (13) | trejų metų laikotarpį, į kurį reikia atsižvelgti taikant šį reglamentą, reikėtų vertinti etapais, kad, kiekvieną kartą teikiant naują de minimis pagalbą, būtų atsižvelgiama į bendrą per atitinkamus finansinius metus ir per praėjusius dvejus finansinius metus suteiktos de minimis pagalbos sumą; |
| --- | --- |

(13)

trejų metų laikotarpį, į kurį reikia atsižvelgti taikant šį reglamentą, reikėtų vertinti etapais, kad, kiekvieną kartą teikiant naują de minimis pagalbą, būtų atsižvelgiama į bendrą per atitinkamus finansinius metus ir per praėjusius dvejus finansinius metus suteiktos de minimis pagalbos sumą;

| (14) | šiuo reglamentu neatmetama galimybė, kad priemonė gali būti nelaikoma valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje, remiantis kitu pagrindu, negu nurodyta šiame reglamente, pvz., dėl to, kad tokia priemonė priimta laikantis rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo, arba dėl to, kad tokia priemonė nesusijusi su valstybės išteklių perdavimu. Visų pirma Sąjungos finansavimas, kurį centralizuotai valdo Komisija ir kurio tiesiogiai arba netiesiogiai valstybė narė nekontroliuoja, nėra valstybės pagalba ir į jį neturėtų būti atsižvelgiama nustatant, ar laikomasi atitinkamos viršutinės ribos arba nacionalinės ribos; |
| --- | --- |

(14)

šiuo reglamentu neatmetama galimybė, kad priemonė gali būti nelaikoma valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje, remiantis kitu pagrindu, negu nurodyta šiame reglamente, pvz., dėl to, kad tokia priemonė priimta laikantis rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo, arba dėl to, kad tokia priemonė nesusijusi su valstybės išteklių perdavimu. Visų pirma Sąjungos finansavimas, kurį centralizuotai valdo Komisija ir kurio tiesiogiai arba netiesiogiai valstybė narė nekontroliuoja, nėra valstybės pagalba ir į jį neturėtų būti atsižvelgiama nustatant, ar laikomasi atitinkamos viršutinės ribos arba nacionalinės ribos;

| (15) | siekiant užtikrinti skaidrumą, vienodas sąlygas ir veiksmingą stebėseną, šis reglamentas turėtų būti taikomas tik de minimis pagalbai, kurios bendrąjį subsidijos ekvivalentą galima tiksliai ex ante apskaičiuoti neatlikus rizikos vertinimo (skaidriai pagalbai). Tiksliai apskaičiuoti galima, pavyzdžiui, dotacijas, palūkanų subsidijas, apribotą atleidimą nuo mokesčių ar kitas priemones, kuriomis numatoma riba, kuria užtikrinama, kad atitinkama viršutinė riba nebūtų viršyta. Numatoma riba reiškia, kad kol tiksli pagalbos suma nežinoma arba dar nežinoma, valstybė narė turi daryti prielaidą, kad ta suma lygi ribos sumai, siekiant užtikrinti, kad kelios pagalbos priemonės kartu neviršytų šiame reglamente nustatytos viršutinės ribos, ir taikyti pagalbos sumavimo taisykles; |
| --- | --- |

(15)

siekiant užtikrinti skaidrumą, vienodas sąlygas ir veiksmingą stebėseną, šis reglamentas turėtų būti taikomas tik de minimis pagalbai, kurios bendrąjį subsidijos ekvivalentą galima tiksliai ex ante apskaičiuoti neatlikus rizikos vertinimo (skaidriai pagalbai). Tiksliai apskaičiuoti galima, pavyzdžiui, dotacijas, palūkanų subsidijas, apribotą atleidimą nuo mokesčių ar kitas priemones, kuriomis numatoma riba, kuria užtikrinama, kad atitinkama viršutinė riba nebūtų viršyta. Numatoma riba reiškia, kad kol tiksli pagalbos suma nežinoma arba dar nežinoma, valstybė narė turi daryti prielaidą, kad ta suma lygi ribos sumai, siekiant užtikrinti, kad kelios pagalbos priemonės kartu neviršytų šiame reglamente nustatytos viršutinės ribos, ir taikyti pagalbos sumavimo taisykles;

| (16) | siekiant užtikrinti skaidrumą, vienodas sąlygas ir teisingą de minimis viršutinės ribos taikymą, reikėtų, kad visos valstybės narės taikytų tą patį skaičiavimo metodą. Norint palengvinti šį skaičiavimą reikėtų, kad pagalbos sumos, kurios teikiamos ne piniginių dotacijų forma, būtų konvertuojamos į bendrąjį subsidijos ekvivalentą. Apskaičiuojant skaidrių pagalbos formų (išskyrus dotacijas ir dalimis mokamą pagalbą) bendrąjį subsidijos ekvivalentą reikia remtis tokios pagalbos teikimo metu rinkoje galiojančiomis palūkanų normomis. Siekiant, kad valstybės pagalbos teikimo taisyklės būtų taikomos vienodai, skaidriai ir paprastai, įgyvendinant šį reglamentą taikytinos rinkos normos turėtų būti orientacinės normos, nustatytos Komisijos komunikate dėl orientacinių ir diskonto normų nustatymo metodo pakeitimo (15); |
| --- | --- |

(16)

siekiant užtikrinti skaidrumą, vienodas sąlygas ir teisingą de minimis viršutinės ribos taikymą, reikėtų, kad visos valstybės narės taikytų tą patį skaičiavimo metodą. Norint palengvinti šį skaičiavimą reikėtų, kad pagalbos sumos, kurios teikiamos ne piniginių dotacijų forma, būtų konvertuojamos į bendrąjį subsidijos ekvivalentą. Apskaičiuojant skaidrių pagalbos formų (išskyrus dotacijas ir dalimis mokamą pagalbą) bendrąjį subsidijos ekvivalentą reikia remtis tokios pagalbos teikimo metu rinkoje galiojančiomis palūkanų normomis. Siekiant, kad valstybės pagalbos teikimo taisyklės būtų taikomos vienodai, skaidriai ir paprastai, įgyvendinant šį reglamentą taikytinos rinkos normos turėtų būti orientacinės normos, nustatytos Komisijos komunikate dėl orientacinių ir diskonto normų nustatymo metodo pakeitimo (15);

| (17) | pagalba, kurią sudaro paskolos, įskaitant paskolų forma teikiamą de minimis rizikos finansų pagalbą, turėtų būti laikoma skaidria de minimis pagalba, jei bendrasis subsidijos ekvivalentas buvo apskaičiuotas remiantis pagalbos suteikimo metu rinkoje galiojusių palūkanų normomis. Siekiant supaprastinti nedidelių trumpalaikių paskolų vertinimą, šiame reglamente reikėtų numatyti aiškią taisyklę, kurią būtų lengva taikyti ir kuria būtų atsižvelgiama tiek į paskolos sumą, tiek į jos trukmę. Remiantis Komisijos patirtimi, kai paskola yra užtikrinta ne mažiau kaip 50 % paskolos vertės užstatu ir paskola neviršija arba 150 000 EUR, o jos trukmė – penkerių metų, arba 75 000 EUR, o jos trukmė – dešimties metų, galima laikyti, kad paskolai taikomas bendrasis subsidijos ekvivalentas neviršija de minimis viršutinės ribos. Atsižvelgiant į sunkumus, susijusius su pagalbos, suteiktos įmonėms, kurios gali būti nepajėgios grąžinti paskolos, bendrojo subsidijos ekvivalento nustatymu, ši taisyklė turėtų būti netaikoma tokioms įmonėms; |
| --- | --- |

(17)

pagalba, kurią sudaro paskolos, įskaitant paskolų forma teikiamą de minimis rizikos finansų pagalbą, turėtų būti laikoma skaidria de minimis pagalba, jei bendrasis subsidijos ekvivalentas buvo apskaičiuotas remiantis pagalbos suteikimo metu rinkoje galiojusių palūkanų normomis. Siekiant supaprastinti nedidelių trumpalaikių paskolų vertinimą, šiame reglamente reikėtų numatyti aiškią taisyklę, kurią būtų lengva taikyti ir kuria būtų atsižvelgiama tiek į paskolos sumą, tiek į jos trukmę. Remiantis Komisijos patirtimi, kai paskola yra užtikrinta ne mažiau kaip 50 % paskolos vertės užstatu ir paskola neviršija arba 150 000 EUR, o jos trukmė – penkerių metų, arba 75 000 EUR, o jos trukmė – dešimties metų, galima laikyti, kad paskolai taikomas bendrasis subsidijos ekvivalentas neviršija de minimis viršutinės ribos. Atsižvelgiant į sunkumus, susijusius su pagalbos, suteiktos įmonėms, kurios gali būti nepajėgios grąžinti paskolos, bendrojo subsidijos ekvivalento nustatymu, ši taisyklė turėtų būti netaikoma tokioms įmonėms;

| (18) | pagalba, kurią sudaro kapitalo injekcijos, neturėtų būti laikoma skaidria de minimis pagalba, išskyrus tuos atvejus, kai visa valstybės injekcijos suma neviršija de minimis viršutinės ribos. Pagalba, kurią sudaro rizikos finansų priemonės, kurios gali būti investicijos į nuosavą kapitalą ar į kvazinuosavą kapitalą, kaip nurodyta Rizikos finansų gairėse (16), neturėtų būti laikoma skaidria de minimis pagalba, išskyrus tuos atvejus, kai pagal susijusią priemonę numatomas kapitalas neviršija de minimis viršutinės ribos; |
| --- | --- |

(18)

pagalba, kurią sudaro kapitalo injekcijos, neturėtų būti laikoma skaidria de minimis pagalba, išskyrus tuos atvejus, kai visa valstybės injekcijos suma neviršija de minimis viršutinės ribos. Pagalba, kurią sudaro rizikos finansų priemonės, kurios gali būti investicijos į nuosavą kapitalą ar į kvazinuosavą kapitalą, kaip nurodyta Rizikos finansų gairėse (16), neturėtų būti laikoma skaidria de minimis pagalba, išskyrus tuos atvejus, kai pagal susijusią priemonę numatomas kapitalas neviršija de minimis viršutinės ribos;

| (19) | pagalba, kurią sudaro garantijos, įskaitant garantijų forma teikiamą de minimis rizikos finansų pagalbą, turėtų būti laikoma skaidria, jei bendrasis subsidijos ekvivalentas buvo apskaičiuotas remiantis saugumo garanto priemokomis, nustatytomis Komisijos pranešime, skirtame atitinkamoms įmonėms (17). Siekiant supaprastinti trumpalaikių garantijų, kuriomis užtikrinama iki 80 % sąlyginai nedidelės paskolos sumos, vertinimą, šiame reglamente reikėtų numatyti aiškią taisyklę, kurią lengva taikyti ir kuria atsižvelgiama tiek į pagrindinės paskolos sumą, tiek į garantijos trukmę. Ši taisyklė neturėtų būti taikoma tokioms pagrindinių sandorių, kurie nėra paskolos, garantijoms kaip kapitalo sandorių garantijos. Kai garantija neviršija 80 % pagrindinės paskolos sumos, garantuojama suma neviršija 225 000 EUR ir garantijos trukmė neviršija penkerių metų, galima laikyti, kad garantijai taikomas bendrasis subsidijos ekvivalentas neviršija de minimis viršutinės ribos. Tas pats galioja, kai garantija neviršija 80 % pagrindinės paskolos sumos, garantuojama suma neviršija 112 500 EUR ir garantijos trukmė neviršija dešimties metų. Be to, valstybės narės garantijų bendrajam subsidijos ekvivalentui apskaičiuoti gali naudoti metodiką, apie kurią Komisijai buvo pranešta pagal kitą tuo metu taikytą Komisijos reglamentą valstybės pagalbos srityje ir kurį Komisija pripažino atitinkančiu Garantijų pranešimą arba kitą vėliau priimtą pranešimą, su sąlyga, kad pripažintoje metodikoje aiškiai apibrėžta garantijų rūšis ir pagrindinių sandorių rūšis atsižvelgiant į šio reglamento taikymą. Atsižvelgiant į sunkumus, susijusius su pagalbos, suteiktos įmonėms, kurios gali būti nepajėgios grąžinti paskolos, bendrojo subsidijos ekvivalento nustatymu, ši taisyklė turėtų būti netaikoma tokioms įmonėms; |
| --- | --- |

(19)

pagalba, kurią sudaro garantijos, įskaitant garantijų forma teikiamą de minimis rizikos finansų pagalbą, turėtų būti laikoma skaidria, jei bendrasis subsidijos ekvivalentas buvo apskaičiuotas remiantis saugumo garanto priemokomis, nustatytomis Komisijos pranešime, skirtame atitinkamoms įmonėms (17). Siekiant supaprastinti trumpalaikių garantijų, kuriomis užtikrinama iki 80 % sąlyginai nedidelės paskolos sumos, vertinimą, šiame reglamente reikėtų numatyti aiškią taisyklę, kurią lengva taikyti ir kuria atsižvelgiama tiek į pagrindinės paskolos sumą, tiek į garantijos trukmę. Ši taisyklė neturėtų būti taikoma tokioms pagrindinių sandorių, kurie nėra paskolos, garantijoms kaip kapitalo sandorių garantijos. Kai garantija neviršija 80 % pagrindinės paskolos sumos, garantuojama suma neviršija 225 000 EUR ir garantijos trukmė neviršija penkerių metų, galima laikyti, kad garantijai taikomas bendrasis subsidijos ekvivalentas neviršija de minimis viršutinės ribos. Tas pats galioja, kai garantija neviršija 80 % pagrindinės paskolos sumos, garantuojama suma neviršija 112 500 EUR ir garantijos trukmė neviršija dešimties metų. Be to, valstybės narės garantijų bendrajam subsidijos ekvivalentui apskaičiuoti gali naudoti metodiką, apie kurią Komisijai buvo pranešta pagal kitą tuo metu taikytą Komisijos reglamentą valstybės pagalbos srityje ir kurį Komisija pripažino atitinkančiu Garantijų pranešimą arba kitą vėliau priimtą pranešimą, su sąlyga, kad pripažintoje metodikoje aiškiai apibrėžta garantijų rūšis ir pagrindinių sandorių rūšis atsižvelgiant į šio reglamento taikymą. Atsižvelgiant į sunkumus, susijusius su pagalbos, suteiktos įmonėms, kurios gali būti nepajėgios grąžinti paskolos, bendrojo subsidijos ekvivalento nustatymu, ši taisyklė turėtų būti netaikoma tokioms įmonėms;

| (20) | kai de minimis pagalbos schema įgyvendinama per finansinius tarpininkus, reikėtų užtikrinti, kad pastarieji negautų jokios valstybės pagalbos. Tai gali būti padaryta, pavyzdžiui, reikalaujant, kad finansiniai tarpininkai, kurie naudojasi valstybės garantija, mokėtų rinkos principus atitinkančią priemoką arba visus pranašumus perduotų galutiniams gavėjams, arba laikantis de minimis viršutinės ribos ir kitų šio reglamento sąlygų ir tarpininkų lygmeniu; |
| --- | --- |

(20)

kai de minimis pagalbos schema įgyvendinama per finansinius tarpininkus, reikėtų užtikrinti, kad pastarieji negautų jokios valstybės pagalbos. Tai gali būti padaryta, pavyzdžiui, reikalaujant, kad finansiniai tarpininkai, kurie naudojasi valstybės garantija, mokėtų rinkos principus atitinkančią priemoką arba visus pranašumus perduotų galutiniams gavėjams, arba laikantis de minimis viršutinės ribos ir kitų šio reglamento sąlygų ir tarpininkų lygmeniu;

| (21) | gavusi pranešimą iš valstybės narės, Komisija gali nagrinėti, ar priemonės, kurios nesudaro dotacija, paskola, garantija, kapitalo injekcija arba rizikos finansų priemonė, kuri gali būti investicija į nuosavą kapitalą ar į kvazinuosavą kapitalą, bendrosios subsidijos ekvivalentas neviršija de minimis viršutinės ribos ir todėl jai galėtų būti taikomas šis reglamentas; |
| --- | --- |

(21)

gavusi pranešimą iš valstybės narės, Komisija gali nagrinėti, ar priemonės, kurios nesudaro dotacija, paskola, garantija, kapitalo injekcija arba rizikos finansų priemonė, kuri gali būti investicija į nuosavą kapitalą ar į kvazinuosavą kapitalą, bendrosios subsidijos ekvivalentas neviršija de minimis viršutinės ribos ir todėl jai galėtų būti taikomas šis reglamentas;

| (22) | Komisija privalo užtikrinti, kad valstybės pagalbos teikimo taisyklių būtų laikomasi, ir remdamosi Europos Sąjungos sutarties 4 straipsnio 3 dalyje nurodytu bendradarbiavimo principu valstybės narės turėtų palengvinti šios užduoties įgyvendinimą ir tam sukurti reikalingas priemones, kuriomis būtų užtikrinta, kad bendra de minimis pagalbos suma, suteikta vienai įmonei pagal de minimis pagalbos taisyklę, neviršytų bendros leidžiamos viršutinės ribos. Todėl teikdamos de minimis pagalbą, valstybės narės turėtų informuoti atitinkamą įmonę apie suteiktos de minimis pagalbos sumą ir tai, kad pagalba yra de minimis, ir padaryti aiškią nuorodą į šį reglamentą. Turėtų būti reikalaujama, kad valstybės narės vykdytų suteiktos pagalbos stebėseną, kad nebūtų viršytos viršutinės ribos ir būtų laikomasi pagalbos sumavimo taisyklių. Siekdama įvykdyti tą pareigą, prieš teikdama tokią pagalbą atitinkama valstybė narė turėtų gauti iš įmonės deklaraciją apie kitą per einamuosius ir dvejus ankstesnius finansinius metus pagal šį reglamentą arba kitus de minimis reglamentus gautą de minimis pagalbą. Valstybės narės taip pat turėtų turėti galimybę sukurti centrinį registrą, kuriame būtų išsami informacija apie suteiktą de minimis pagalbą, ir tikrinti, ar bet kokia naujai suteikta pagalba neviršija atitinkamos viršutinės ribos; |
| --- | --- |

(22)

Komisija privalo užtikrinti, kad valstybės pagalbos teikimo taisyklių būtų laikomasi, ir remdamosi Europos Sąjungos sutarties 4 straipsnio 3 dalyje nurodytu bendradarbiavimo principu valstybės narės turėtų palengvinti šios užduoties įgyvendinimą ir tam sukurti reikalingas priemones, kuriomis būtų užtikrinta, kad bendra de minimis pagalbos suma, suteikta vienai įmonei pagal de minimis pagalbos taisyklę, neviršytų bendros leidžiamos viršutinės ribos. Todėl teikdamos de minimis pagalbą, valstybės narės turėtų informuoti atitinkamą įmonę apie suteiktos de minimis pagalbos sumą ir tai, kad pagalba yra de minimis, ir padaryti aiškią nuorodą į šį reglamentą. Turėtų būti reikalaujama, kad valstybės narės vykdytų suteiktos pagalbos stebėseną, kad nebūtų viršytos viršutinės ribos ir būtų laikomasi pagalbos sumavimo taisyklių. Siekdama įvykdyti tą pareigą, prieš teikdama tokią pagalbą atitinkama valstybė narė turėtų gauti iš įmonės deklaraciją apie kitą per einamuosius ir dvejus ankstesnius finansinius metus pagal šį reglamentą arba kitus de minimis reglamentus gautą de minimis pagalbą. Valstybės narės taip pat turėtų turėti galimybę sukurti centrinį registrą, kuriame būtų išsami informacija apie suteiktą de minimis pagalbą, ir tikrinti, ar bet kokia naujai suteikta pagalba neviršija atitinkamos viršutinės ribos;

| (23) | prieš teikdama naują de minimis pagalbą, kiekviena valstybė narė turėtų patikrinti, kad naujoji de minimis pagalba neviršytų de minimis viršutinės ribos ir nacionalinės ribos toje valstybėje narėje ir kad būtų laikomasi kitų šio reglamento sąlygų; |
| --- | --- |

(23)

prieš teikdama naują de minimis pagalbą, kiekviena valstybė narė turėtų patikrinti, kad naujoji de minimis pagalba neviršytų de minimis viršutinės ribos ir nacionalinės ribos toje valstybėje narėje ir kad būtų laikomasi kitų šio reglamento sąlygų;

| (24) | atsižvelgiant į Komisijos patirtį, ypač į tai, kad dažnai reikia peržiūrėti valstybės pagalbos politiką, šio reglamento galiojimo laiką reikėtų apriboti. Jeigu šio reglamento galiojimo laikotarpis pasibaigtų jo nepratęsus, valstybėms narėms turėtų būti suteikiamas šešių mėnesių tikslinimo laikotarpis dėl de minimis pagalbos, kuriai buvo taikomas šis reglamentas, |
| --- | --- |

(24)

atsižvelgiant į Komisijos patirtį, ypač į tai, kad dažnai reikia peržiūrėti valstybės pagalbos politiką, šio reglamento galiojimo laiką reikėtų apriboti. Jeigu šio reglamento galiojimo laikotarpis pasibaigtų jo nepratęsus, valstybėms narėms turėtų būti suteikiamas šešių mėnesių tikslinimo laikotarpis dėl de minimis pagalbos, kuriai buvo taikomas šis reglamentas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Šis reglamentas taikomas pagalbai, teikiamai žuvininkystės ir akvakultūros sektoriaus įmonėms, išskyrus:

| a) | pagalbą, kurios dydis nustatytas remiantis įsigytų arba rinkai pateiktų produktų kaina arba kiekiu; |
| --- | --- |

a)

pagalbą, kurios dydis nustatytas remiantis įsigytų arba rinkai pateiktų produktų kaina arba kiekiu;

| b) | pagalbą su eksportu susijusiai veiklai trečiosiose šalyse arba valstybėse narėse, t. y. pagalbą, tiesiogiai susijusią su eksportuojamais kiekiais, platinimo tinklo kūrimu bei veikla, arba kitomis einamosiomis išlaidomis, susijusiomis su eksporto veikla; |
| --- | --- |

b)

pagalbą su eksportu susijusiai veiklai trečiosiose šalyse arba valstybėse narėse, t. y. pagalbą, tiesiogiai susijusią su eksportuojamais kiekiais, platinimo tinklo kūrimu bei veikla, arba kitomis einamosiomis išlaidomis, susijusiomis su eksporto veikla;

| c) | pagalbą, kuri priklauso nuo to, ar daugiau vartojama vietinių nei importuotų prekių; |
| --- | --- |

c)

pagalbą, kuri priklauso nuo to, ar daugiau vartojama vietinių nei importuotų prekių;

| d) | pagalbą žvejybos laivams įsigyti; |
| --- | --- |

d)

pagalbą žvejybos laivams įsigyti;

| e) | pagalbą, skirtą žvejybos laivų pagrindiniams ar pagalbiniams varikliams atnaujinti ar pakeisti naujais; |
| --- | --- |

e)

pagalbą, skirtą žvejybos laivų pagrindiniams ar pagalbiniams varikliams atnaujinti ar pakeisti naujais;

| f) | pagalbą operacijoms, kuriomis padidinamas laivo žvejybos pajėgumas, arba įrangos, kuria didinamas laivo pajėgumas rasti žuvų, įsigijimo pagalbą; |
| --- | --- |

f)

pagalbą operacijoms, kuriomis padidinamas laivo žvejybos pajėgumas, arba įrangos, kuria didinamas laivo pajėgumas rasti žuvų, įsigijimo pagalbą;

| g) | žvejybos laivų statybos ar jų importo pagalbą; |
| --- | --- |

g)

žvejybos laivų statybos ar jų importo pagalbą;

| h) | pagalbą, skirtą žvejybos veiklai laikinai arba visam laikui nutraukti, išskyrus atvejus, kai tokia pagalba yra konkrečiai numatyta Reglamente (ES) Nr. 508/2014; |
| --- | --- |

h)

pagalbą, skirtą žvejybos veiklai laikinai arba visam laikui nutraukti, išskyrus atvejus, kai tokia pagalba yra konkrečiai numatyta Reglamente (ES) Nr. 508/2014;

| i) | žvalgomosios žvejybos vykdymo pagalbą; |
| --- | --- |

i)

žvalgomosios žvejybos vykdymo pagalbą;

| j) | verslo nuosavybės teisių perdavimo pagalbą; |
| --- | --- |

j)

verslo nuosavybės teisių perdavimo pagalbą;

| k) | tiesioginio išteklių atkūrimo pagalbą, išskyrus atvejus, kai tai Sąjungos teisės akte aiškiai numatyta kaip apsaugos priemonė arba kai tai daroma eksperimentinio išteklių atkūrimo tikslais. |
| --- | --- |

k)

tiesioginio išteklių atkūrimo pagalbą, išskyrus atvejus, kai tai Sąjungos teisės akte aiškiai numatyta kaip apsaugos priemonė arba kai tai daroma eksperimentinio išteklių atkūrimo tikslais.

2.   Jeigu įmonė vykdo veiklą žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuje ir taip pat vykdo veiklą viename ar keliuose sektoriuose arba kitą veiklą, kuriai taikomas Reglamentas (ES) Nr. 1407/2013, tas reglamentas taikomas pagalbai pastariesiems sektoriams arba veiklai, su sąlyga, kad atitinkama valstybė narė tinkamomis priemonėmis, pavyzdžiui, atskirdama veiklos sritis ar sąnaudas, užtikrina, kad žuvininkystės ir akvakultūros sektoriaus veiklai vykdyti nebūtų skiriama de minimis pagalba, suteikta pagal tą reglamentą.

3.   Jeigu įmonė vykdo veiklą žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuje ir taip pat vykdo pirminės žemės ūkio produktų gamybos veiklą, kuriai taikomas Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1408/2013 (18), šis reglamentas taikomas pagalbai pirmajam sektoriui, su sąlyga, kad atitinkama valstybė narė tinkamomis priemonėmis, pavyzdžiui, atskirdama veiklos sritis ar sąnaudas, užtikrina, kad pirminės žemės ūkio produktų gamybos veiklai vykdyti nebūtų skiriama de minimis pagalba, suteikta pagal šį reglamentą.

2 straipsnis

Apibrėžtys

1.   Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

a)   žuvininkystės ir akvakultūros sektoriaus įmonė – žuvininkystės ir akvakultūros produktų gamybos, perdirbimo ir prekybos veiklą vykdanti įmonė;

b)   žvejybos ir akvakultūros produktai – produktai, apibrėžti Reglamento (ES) Nr. 1379/2013 5 straipsnio a ir b punktuose;

c)   perdirbimas ir prekyba – visos nuo iškrovimo ar sugavimo iki galutinio produkto etapo vykdomos operacijos, įskaitant paruošimą, apdorojimą, gamybą ir paskirstymą;

2.   Taikant šį reglamentą, „viena įmonė“ apima visas įmones, kurių tarpusavio santykiai yra bent vienos rūšies iš toliau išvardytų:

| a) | viena įmonė turi kitos įmonės akcininkų arba narių balsų daugumą; |
| --- | --- |

a)

viena įmonė turi kitos įmonės akcininkų arba narių balsų daugumą;

| b) | viena įmonė turi teisę paskirti arba atleisti daugumą kitos įmonės administracijos, valdymo arba priežiūros organo narių; |
| --- | --- |

b)

viena įmonė turi teisę paskirti arba atleisti daugumą kitos įmonės administracijos, valdymo arba priežiūros organo narių;

| c) | pagal sutartį arba vadovaujantis steigimo sutarties ar įstatų nuostata vienai įmonei suteikiama teisė daryti kitai įmonei lemiamą įtaką; |
| --- | --- |

c)

pagal sutartį arba vadovaujantis steigimo sutarties ar įstatų nuostata vienai įmonei suteikiama teisė daryti kitai įmonei lemiamą įtaką;

| d) | viena įmonė, būdama kitos įmonės akcininkė arba narė, vadovaudamasi su tos įmonės kitais akcininkais ar nariais sudaryta sutartimi, viena kontroliuoja tos kitos įmonės akcininkų arba narių balsavimo teisių daugumą. |
| --- | --- |

d)

viena įmonė, būdama kitos įmonės akcininkė arba narė, vadovaudamasi su tos įmonės kitais akcininkais ar nariais sudaryta sutartimi, viena kontroliuoja tos kitos įmonės akcininkų arba narių balsavimo teisių daugumą.

Įmonės, kurios pirmos pastraipos a–d punktuose nurodytais santykiais yra susijusios per vieną ar daugiau kitų įmonių, taip pat laikomos viena įmone.

3 straipsnis

De minimis pagalba

1.   Pagalbos priemonės, kurios atitinka šiame reglamente nustatytas sąlygas, nėra laikomos atitinkančiomis visus Sutarties 107 straipsnio 1 dalies kriterijus ir todėl joms netaikomas Sutarties 108 straipsnio 3 dalyje numatytas pranešimo reikalavimas.

2.   Bendra vienai žuvininkystės ir akvakultūros sektoriaus įmonei suteiktos de minimis pagalbos suma kiekvienoje valstybėje narėje neviršija 30 000 EUR per bet kurį trejų finansinių metų laikotarpį.

3.   Bendra žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuje veiklą vykdančioms įmonėms suteiktos de minimis pagalbos suma kiekvienoje valstybėje narėje per bet kurį trejų finansinių metų laikotarpį neviršija priede nurodytos nacionalinės ribos.

4.   De minimis pagalba laikoma suteikta tuo momentu, kai įmonė pagal taikomą nacionalinį teisinį režimą įgyja juridinę teisę tokią pagalbą gauti, nepriklausomai nuo de minimis pagalbos išmokėjimo įmonei datos.

5.   2 dalyje nustatyta viršutinė riba ir 3 dalyje nurodyta nacionalinė riba taikomos neatsižvelgiant į de minimis pagalbos formą ar siekiamą tikslą ir į tai, ar valstybės narės suteikta pagalba visa arba iš dalies finansuojama Sąjungos kilmės ištekliais. Trejų finansinių metų laikotarpis nustatomas vertinant tuos finansinius metus, kuriuos vertina atitinkamos valstybės narės įmonė.

6.   Laikantis 2 dalyje nustatytos viršutinės ribos ir 3 dalyje nurodytos nacionalinės ribos, pagalba išreiškiama kaip piniginė dotacija. Visi naudojami skaičiai yra bruto, t. y. prieš mokesčių ar kitokios rinkliavos atskaitymą. Jeigu pagalba teikiama ne dotacijos forma, pagalbos suma atitinka pagalbos bendrąjį subsidijos ekvivalentą.

Jeigu pagalba išmokama dalimis, jos vertė yra diskontuojama suteikimo metu. Palūkanų norma, naudojama diskontuojant, yra pagalbos suteikimo metu galiojusi diskonto norma.

7.   Jeigu suteikus naują de minimis pagalbą būtų viršyta 2 dalyje nustatyta viršutinė riba arba 3 dalyje nurodyta nacionalinė riba, tai naujai pagalbai šis reglamentas negali būti taikomas.

8.   Jei dvi įmonės susijungia arba viena įsigyja kitą, apskaičiuojant, ar nauja de minimis pagalba naujajai arba įsigyjančiajai įmonei viršija viršutinę ribą arba nacionalinę ribą, atsižvelgiama į visą ankstesnę de minimis pagalbą, suteiktą bet kuriai iš susijungiančių įmonių. De minimis pagalba, kuri teisėtai suteikta prieš susijungimą arba įsigijimą, tebėra teisėta.

9.   Jei viena įmonė suskaidoma į dvi ar daugiau atskirų įmonių, iki suskaidymo suteikta de minimis pagalba priskiriama įmonei, kuri ja pasinaudojo, o tai iš principo yra įmonė, perimanti veiklą, kuriai vykdyti de minimis pagalba panaudota. Jei toks priskyrimas neįmanomas, de minimis pagalba proporcingai paskirstoma remiantis naujųjų įmonių nuosavo kapitalo balansine verte suskaidymo įsigaliojimo dieną.

4 straipsnis

Bendrojo subsidijos ekvivalento apskaičiavimas

1.   Šis reglamentas taikomas tik pagalbai, kurios bendrąjį subsidijos ekvivalentą įmanoma tiksliai ex ante apskaičiuoti neatliekant rizikos vertinimo (skaidriai pagalbai).

2.   Pagalba, kurią sudaro dotacijos arba palūkanų subsidijos, laikoma skaidria de minimis pagalba.

3.   Pagalba, kurią sudaro paskolos, laikoma skaidria de minimis pagalba, jei:

| a) | pagalbos gavėjui netaikoma kolektyvinė nemokumo procedūra ir jis neatitinka jam taikomos nacionalinės teisės kriterijų, pagal kuriuos jo kreditorių prašymu jam būtų taikoma kolektyvinė nemokumo procedūra. Kai pagalbos gavėjas yra didelė įmonė, jos padėtis turi prilygti bent jau B kredito reitingui; ir |
| --- | --- |

a)

pagalbos gavėjui netaikoma kolektyvinė nemokumo procedūra ir jis neatitinka jam taikomos nacionalinės teisės kriterijų, pagal kuriuos jo kreditorių prašymu jam būtų taikoma kolektyvinė nemokumo procedūra. Kai pagalbos gavėjas yra didelė įmonė, jos padėtis turi prilygti bent jau B kredito reitingui; ir

| b) | paskola yra užtikrinta ne mažiau kaip 50 % paskolos vertės užstatu ir paskola yra pirmuoju atveju: 150 000 EUR per penkerius metus, arba antruoju atveju: 75 000 EUR per dešimt metų; jeigu paskola sudaro tik mažesnę šių sumų dalį ir (arba) suteikiama trumpesniam negu atitinkamai penkerių arba dešimties metų laikotarpiui, tos paskolos bendrasis subsidijos ekvivalentas apskaičiuojamas kaip 3 straipsnio 2 dalyje nustatytos viršutinės ribos dalis; arba |
| --- | --- |

b)

paskola yra užtikrinta ne mažiau kaip 50 % paskolos vertės užstatu ir paskola yra pirmuoju atveju: 150 000 EUR per penkerius metus, arba antruoju atveju: 75 000 EUR per dešimt metų; jeigu paskola sudaro tik mažesnę šių sumų dalį ir (arba) suteikiama trumpesniam negu atitinkamai penkerių arba dešimties metų laikotarpiui, tos paskolos bendrasis subsidijos ekvivalentas apskaičiuojamas kaip 3 straipsnio 2 dalyje nustatytos viršutinės ribos dalis; arba

| c) | bendrasis subsidijos ekvivalentas buvo apskaičiuotas remiantis pagalbos suteikimo metu galiojusia orientacine norma. |
| --- | --- |

c)

bendrasis subsidijos ekvivalentas buvo apskaičiuotas remiantis pagalbos suteikimo metu galiojusia orientacine norma.

4.   Pagalba, kurią sudaro kapitalo injekcijos, laikoma skaidria de minimis pagalba tik tuomet, jei visa valstybės injekcijos suma neviršija 3 straipsnio 2 dalyje nustatytos de minimis viršutinės ribos.

5.   Pagalba, kurią sudaro rizikos finansų priemonės, kurios gali būti investicijos į nuosavą kapitalą ar į kvazinuosavą kapitalą, laikoma skaidria de minimis pagalba tik tuomet, jei vienai įmonei skiriamas kapitalas neviršija 3 straipsnio 2 dalyje nustatytos de minimis viršutinės ribos.

6.   Pagalba, kurią sudaro garantijos, laikoma skaidria de minimis pagalba, jei:

| a) | pagalbos gavėjui netaikoma kolektyvinė nemokumo procedūra ir jis neatitinka jam taikomos nacionalinės teisės kriterijų, pagal kuriuos jo kreditorių prašymu jam būtų taikoma kolektyvinė nemokumo procedūra. Kai pagalbos gavėjas yra didelė įmonė, jos padėtis turi prilygti bent jau B kredito reitingui; ir |
| --- | --- |

a)

pagalbos gavėjui netaikoma kolektyvinė nemokumo procedūra ir jis neatitinka jam taikomos nacionalinės teisės kriterijų, pagal kuriuos jo kreditorių prašymu jam būtų taikoma kolektyvinė nemokumo procedūra. Kai pagalbos gavėjas yra didelė įmonė, jos padėtis turi prilygti bent jau B kredito reitingui; ir

| b) | garantija neviršija 80 % pagrindinės paskolos sumos ir garantuojama suma neviršija arba 225 000 EUR, o garantijos trukmė yra penkeri metai, arba 112 500 EUR, o garantijos trukmė yra dešimt metų; jei garantuojama suma sudaro mažesnę tų sumų dalį ir (arba) garantija suteikiama trumpesniam negu atitinkamai penkerių arba dešimties metų laikotarpiui, tos garantijos bendrasis subsidijos ekvivalentas apskaičiuojamas kaip 3 straipsnio 2 dalyje nustatytos viršutinės ribos dalis; arba |
| --- | --- |

b)

garantija neviršija 80 % pagrindinės paskolos sumos ir garantuojama suma neviršija arba 225 000 EUR, o garantijos trukmė yra penkeri metai, arba 112 500 EUR, o garantijos trukmė yra dešimt metų; jei garantuojama suma sudaro mažesnę tų sumų dalį ir (arba) garantija suteikiama trumpesniam negu atitinkamai penkerių arba dešimties metų laikotarpiui, tos garantijos bendrasis subsidijos ekvivalentas apskaičiuojamas kaip 3 straipsnio 2 dalyje nustatytos viršutinės ribos dalis; arba

| c) | bendrasis subsidijos ekvivalentas buvo apskaičiuotas remiantis Komisijos pranešime nustatytomis saugumo garanto priemokomis (tame Komisijos pranešime – ”saugaus uosto” priemokos); arba |
| --- | --- |

c)

bendrasis subsidijos ekvivalentas buvo apskaičiuotas remiantis Komisijos pranešime nustatytomis saugumo garanto priemokomis (tame Komisijos pranešime – ”saugaus uosto” priemokos); arba

| d) | iki įgyvendinimo:






  i) | apie garantijos bendrajam subsidijos ekvivalentui apskaičiuoti naudotą metodiką buvo pranešta Komisijai pagal kitą tuo metu taikytą Komisijos priimtą reglamentą valstybės pagalbos srityje ir tą metodiką Komisija pripažino atitinkančia Garantijų pranešimą ar vėliau priimtą pranešimą, ir |
| --- | --- | --- |

d)

iki įgyvendinimo:

i)

apie garantijos bendrajam subsidijos ekvivalentui apskaičiuoti naudotą metodiką buvo pranešta Komisijai pagal kitą tuo metu taikytą Komisijos priimtą reglamentą valstybės pagalbos srityje ir tą metodiką Komisija pripažino atitinkančia Garantijų pranešimą ar vėliau priimtą pranešimą, ir

| ii) | toje metodikoje aiškiai apibrėžta garantijų rūšis ir pagrindinių sandorių rūšis atsižvelgiant į šio reglamento taikymą. |
| --- | --- |

ii)

toje metodikoje aiškiai apibrėžta garantijų rūšis ir pagrindinių sandorių rūšis atsižvelgiant į šio reglamento taikymą.

7.   Pagalba, kurią sudaro kitos priemonės, laikoma skaidria de minimis pagalba, jei tokia priemone numatoma riba, kuria užtikrinama, kad atitinkama viršutinė riba nebūtų viršyta.

5 straipsnis

Pagalbos sumavimas

1.   Jeigu įmonė vykdo veiklą žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuje ir taip pat vykdo veiklą viename ar keliuose sektoriuose arba kitą veiklą, kuriai taikomas Reglamentas (ES) Nr. 1407/2013, galima sumuoti pagal šį reglamentą teikiamą de minimis pagalbą žuvininkystės ir akvakultūros sektoriaus veiklai ir de minimis pagalbą pastarajam (-iesiems) sektoriui (-iams) arba veiklai, neviršijant Reglamento (ES) Nr. 1407/2013 3 straipsnio 2 dalyje nustatytos atitinkamos viršutinės ribos, jeigu atitinkama valstybė narė tinkamomis priemonėmis, pavyzdžiui, atskirdama veiklos sritis ar sąnaudas, užtikrina, kad žuvininkystės ir akvakultūros sektoriaus veiklai vykdyti nebūtų skiriama de minimis pagalba, suteikta pagal Reglamentą (ES) Nr. 1407/2013.

2.   Jeigu įmonė vykdo veiklą žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuje ir taip pat vykdo pirminės žemės ūkio produktų gamybos veiklą, galima sumuoti pagal Reglamentą (ES) Nr. 1408/2013 teikiamą de minimis pagalbą ir pagal šį reglamentą teikiamą de minimis pagalbą žuvininkystės ir akvakultūros sektoriui, neviršijant šiame reglamente nustatytos atitinkamos viršutinės ribos, su sąlyga, kad atitinkama valstybė narė tinkamomis priemonėmis, pavyzdžiui, atskirdama veiklos sritis ar sąnaudas, užtikrina, kad pirminės žemės ūkio produktų gamybos veiklai vykdyti nebūtų skiriama de minimis pagalba, suteikta pagal šį reglamentą.

3.   De minimis pagalba nesumuojama su valstybės pagalba, skiriama toms pačioms tinkamoms finansuoti sąnaudoms, arba su valstybės pagalba, susijusia su ta pačia rizikos finansų priemone, jeigu dėl tokio pagalbos sumavimo būtų viršytas bendrosios išimties reglamente arba Komisijos priimtame sprendime nustatytas didžiausias atitinkamas pagalbos intensyvumas arba kiekvienu atveju atskirai nustatyta pagalbos suma. De minimis pagalba, kuri nėra teikiama arba priskiriama konkrečioms tinkamoms finansuoti sąnaudoms, gali būti sumuojama su kita valstybės pagalba, suteikta pagal bendrosios išimties reglamentą arba Komisijos priimtą sprendimą.

6 straipsnis

Stebėsena

1.   Jeigu valstybė narė ketina įmonei skirti de minimis pagalbą pagal šį reglamentą, ji raštu informuoja įmonę apie numatytą skiriamos pagalbos sumą, išreikštą bendruoju subsidijos ekvivalentu, ir tai, kad pagalba yra de minimis, pateikdama aiškią nuorodą į šį reglamentą ir nurodydama jo pavadinimą bei skelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje numerį. Jeigu de minimis pagalba pagal šį reglamentą schemos pagrindu teikiama skirtingoms įmonėms ir pagal schemą toms įmonėms teikiamos skirtingos individualios pagalbos sumos, atitinkama valstybė narė gali nuspręsti laikytis šio įsipareigojimo pranešdama įmonėms apie fiksuoto dydžio sumą, prilygstančią pagal tą schemą teikiamai didžiausiai pagalbos sumai. Tokiu atveju fiksuoto dydžio suma bus remiamasi sprendžiant, ar pasiekta 3 straipsnio 2 dalyje nustatyta viršutinė riba ir neviršyta 3 straipsnio 3 dalyje nurodyta nacionalinė riba. Prieš teikiant pagalbą, iš atitinkamos įmonės valstybė narė gauna raštišką arba elektroninę deklaraciją apie bet kokią kitą de minimis pagalbą, gautą pagal šį reglamentą arba kitus de minimis reglamentus per dvejus ankstesnius ir einamuosius finansinius metus.

2.   Jeigu valstybė narė sukūrė centrinį de minimis pagalbos registrą, kuriame kaupiama išsami informacija apie visų tos valstybės narės institucijų suteiktą de minimis pagalbą, 1 dalis netaikoma nuo momento, kai registre sukaupiama trejų finansinių metų informacija.

3.   Valstybė narė suteikia naują de minimis pagalbą pagal šį reglamentą tik patikrinusi, ar dėl jos bendra atitinkamai įmonei suteiktos de minimis pagalbos suma neviršys 3 straipsnio 2 dalyje nustatytos viršutinės ribos ir 3 straipsnio 3 dalyje nurodytos nacionalinės ribos ir ar laikomasi visų šiame reglamente nustatytų sąlygų.

4.   Valstybės narės registruoja ir renka visą informaciją apie šio reglamento taikymą. Saugoma visa informacija, reikalinga įrodyti, kad laikomasi šiame reglamente nustatytų sąlygų. Duomenys apie individualiai suteiktą de minimis pagalbą saugomi 10 finansinių metų nuo pagalbos suteikimo datos. Duomenys apie de minimis pagalbos schemą saugomi 10 finansinių metų nuo datos, kada paskutinį kartą pagal tokią schemą buvo suteikta individuali pagalba.

5.   Komisijai raštu paprašius, atitinkama valstybė narė per 20 darbo dienų arba per ilgesnį prašyme nurodytą laikotarpį pateikia Komisijai visą informaciją, kurią Komisija mano esant reikalingą siekiant įvertinti, ar laikomasi šiame reglamente nustatytų sąlygų, ypač bendros de minimis pagalbos sumos, kaip apibrėžta šiame reglamente ir kituose de minimis reglamentuose, kurią gavo bet kuri įmonė.

7 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostatos

1.   Šis reglamentas taikomas iki jo įsigaliojimo suteiktai pagalbai, jei ta pagalba atitinka šiame reglamente nustatytas sąlygas. Tų sąlygų neatitinkančią pagalbą Komisija vertins pagal atitinkamas sistemas, gaires, komunikatus ir pranešimus.

2.   Nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2008 m. birželio 30 d. suteikta bet kokia individuali de minimis pagalba, atitinkanti Reglamento (EB) Nr. 1860/2004 sąlygas, laikoma neatitinkančia visų Sutarties 107 straipsnio 1 dalies kriterijų ir dėl to jai netaikomas Sutarties 108 straipsnio 3 dalies pranešimo reikalavimas.

3.   Nuo 2007 m. liepos 31 d. iki 2014 m. birželio 30 d. suteikta bet kokia individuali de minimis pagalba, atitinkanti Reglamento (EB) Nr. 875/2007 sąlygas, laikoma neatitinkančia visų Sutarties 107 straipsnio 1 dalies kriterijų ir dėl to jai netaikomas Sutarties 108 straipsnio 3 dalies pranešimo reikalavimas.

4.   Pasibaigus šio reglamento galiojimo laikui, bet kokiai de minimis pagalbos schemai, atitinkančiai šio reglamento sąlygas, šis reglamentas toliau taikomas dar šešis mėnesius.

8 straipsnis

Įsigaliojimas ir taikymo laikotarpis

Šis reglamentas įsigalioja 2014 m. liepos 1 d.

Jis taikomas iki 2020 m. gruodžio 31 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2014 m. birželio 27 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 142, 1998 5 14, p. 1.

1

(2)  OL C 92, 2014 3 29, p. 22.

2

(3)  Komisijos pranešimas apie de minimis taisyklę valstybės pagalbai (OL C 68, 1996 3 6, p. 9).

3

de minimis

(4)  2001 m. sausio 12 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 69/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo de minimis valstybės pagalbai (OL L 10, 2001 1 13, p. 30).

4

de minimis

(5)  2006 m. gruodžio 15 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1998/2006 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo de minimis valstybės pagalbai (OL L 379, 2006 12 28, p. 5).

5

de minimis

(6)  2007 m. liepos 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 875/2007 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo de minimis valstybės pagalbai žuvininkystės sektoriuje ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1860/2004 (OL L 193, 2007 7 25, p. 6).

6

de minimis

(7)  2006 m. sausio 10 d. Sprendimas Ministero dell'Economia e delle Finanze prieš Cassa di Risparmio di Firenze SpA ir kt., C-222/04, Rink. p. I-289.

7

Ministero dell'Economia e delle Finanze prieš Cassa di Risparmio di Firenze SpA ir kt.

(8)  2002 m. birželio 13 d. Sprendimas Nyderlandai prieš Komisiją, C-382/99, Rink. p. I-5163.

8

Nyderlandai prieš Komisiją

(9)  2003 m. gegužės 6 d. Komisijos rekomendacija 2003/361/EB dėl labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių apibrėžimo (OL L 124, 2003 5 20, p. 36).

9

(10)  2008 m. rugpjūčio 6 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 800/2008, skelbiantis tam tikrų rūšių pagalbą suderinama su bendrąja rinka taikant Sutarties 87 ir 88 straipsnius (OL L 214, 2008 8 9, p. 3).

10

(11)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1379/2013 dėl bendro žvejybos ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1184/2006 ir (EB) Nr. 1224/2009 ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 104/2000 (OL L 354, 2013 12 28, p. 1).

11

(12)  2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 508/2014 dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo ir kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2328/2003, (EB) Nr. 861/2006, (EB) Nr. 1198/2006 bei (EB) Nr. 791/2007 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1255/2011 (OL L 149, 2014 5 20, p. 1).

12

(13)  2002 m. gruodžio 12 d. Sprendimas Prancūzija prieš Komisiją, C-456/00, Rink. p. I-11949.

13

Prancūzija prieš Komisiją

(14)  2013 m. gruodžio 18 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1407/2013 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo de minimis pagalbai (OL L 352, 2013 12 24, p. 1).

14

de minimis

(15)  Komisijos komunikatas dėl orientacinių ir diskonto normų nustatymo metodo pakeitimo (OL C 14, 2008 1 19, p. 6).

15

(16)  Bendrijos gairės dėl valstybės pagalbos rizikos kapitalo investicijoms į mažąsias ir vidutines įmones skatinti (OL C 194, 2006 8 18, p. 2).

16

(17)  Pavyzdžiui, Komisijos pranešimas dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo garantijomis suteikiamai valstybės pagalbai (OL C 155, 2008 6 20, p. 10).

17

(18)  2013 m. gruodžio 18 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1408/2013 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo de minimis pagalbai žemės ūkio sektoriuje (OL L 352, 2013 12 24, p. 9).

18

de minimis

---

PRIEDAS

3 straipsnio 3 dalyje nurodyta nacionalinė riba

| (EUR) |
| --- |
| Valstybė narė | Žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuje skiriama didžiausia bendra de minimis pagalbos suma kiekvienoje valstybėje narėje |
| Belgija | 11 240 000 |
| Bulgarija | 1 270 000 |
| Čekija | 3 020 000 |
| Danija | 51 720 000 |
| Vokietija | 55 520 000 |
| Estija | 3 930 000 |
| Airija | 20 820 000 |
| Graikija | 27 270 000 |
| Ispanija | 165 840 000 |
| Prancūzija | 112 550 000 |
| Kroatija | 6 260 000 |
| Italija | 96 310 000 |
| Kipras | 1 090 000 |
| Latvija | 4 450 000 |
| Lietuva | 8 320 000 |
| Liuksemburgas | 0 |
| Vengrija | 975 000 |
| Malta | 2 500 000 |
| Nyderlandai | 22 960 000 |
| Austrija | 1 510 000 |
| Lenkija | 41 330 000 |
| Portugalija | 29 200 000 |
| Rumunija | 2 460 000 |
| Slovėnija | 990 000 |
| Slovakija | 860 000 |
| Suomija | 7 450 000 |
| Švedija | 18 860 000 |
| Jungtinė Karalystė | 114 780 000 |

(EUR)

Valstybė narė

Žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuje skiriama didžiausia bendra de minimis pagalbos suma kiekvienoje valstybėje narėje

Belgija

11 240 000

Bulgarija

1 270 000

Čekija

3 020 000

Danija

51 720 000

Vokietija

55 520 000

Estija

3 930 000

Airija

20 820 000

Graikija

27 270 000

Ispanija

165 840 000

Prancūzija

112 550 000

Kroatija

6 260 000

Italija

96 310 000

Kipras

1 090 000

Latvija

4 450 000

Lietuva

8 320 000

Liuksemburgas

0

Vengrija

975 000

Malta

2 500 000

Nyderlandai

22 960 000

Austrija

1 510 000

Lenkija

41 330 000

Portugalija

29 200 000

Rumunija

2 460 000

Slovėnija

990 000

Slovakija

860 000

Suomija

7 450 000

Švedija

18 860 000

Jungtinė Karalystė

114 780 000

---

| 28.6.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 190/55 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 190/55

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 718/2014

2014 m. birželio 27 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 669/2009, kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 882/2004 nuostatos dėl sustiprintos tam tikrų negyvūninės kilmės pašarų ir maisto produktų importo oficialios kontrolės

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 178/2002, nustatantį maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiantį Europos maisto saugos tarnybą ir nustatantį su maisto saugos klausimais susijusias procedūras (1), ypač į jo 53 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 882/2004 dėl oficialios kontrolės, kuri atliekama siekiant užtikrinti, kad būtų įvertinama, ar laikomasi pašarus ir maistą reglamentuojančių teisės aktų, gyvūnų sveikatos ir gerovės taisyklių (2), ypač į jo 15 straipsnio 5 dalį ir į 63 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamentu (EB) Nr. 669/2009 (3) nustatytos taisyklės dėl sustiprintos oficialios to reglamento I priede išvardytų importuojamų negyvūninių pašarų ir maisto produktų (toliau – sąrašas) kontrolės, kuri turi būti atliekama įvežimo į Reglamento (EB) Nr. 882/2004 I priede nurodytas teritorijas punktuose; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamentu (EB) Nr. 669/2009 (3) nustatytos taisyklės dėl sustiprintos oficialios to reglamento I priede išvardytų importuojamų negyvūninių pašarų ir maisto produktų (toliau – sąrašas) kontrolės, kuri turi būti atliekama įvežimo į Reglamento (EB) Nr. 882/2004 I priede nurodytas teritorijas punktuose;

| (2) | Reglamento (EB) Nr. 669/2009 2 straipsnyje nustatyta, kad tas sąrašas turi būti persvarstomas reguliariai ir ne rečiau kaip kartą per ketvirtį atsižvelgiant bent į tame straipsnyje nurodytus informacijos šaltinius; |
| --- | --- |

(2)

Reglamento (EB) Nr. 669/2009 2 straipsnyje nustatyta, kad tas sąrašas turi būti persvarstomas reguliariai ir ne rečiau kaip kartą per ketvirtį atsižvelgiant bent į tame straipsnyje nurodytus informacijos šaltinius;

| (3) | iš su maisto produktais susijusių pastarojo meto incidentų, apie kuriuos pranešta naudojantis Skubių pranešimų apie nesaugų maistą ir pašarus sistema, skaičiaus ir svarbos, Maisto ir veterinarijos tarnybos atlikto audito trečiosiose šalyse išvadų ir valstybių narių Komisijai pagal Reglamento (EB) Nr. 669/2009 15 straipsnį pateiktų ketvirčio ataskaitų apie negyvūninių pašarų ir maisto produktų siuntas matyti, kad sąrašą reikėtų iš dalies pakeisti; |
| --- | --- |

(3)

iš su maisto produktais susijusių pastarojo meto incidentų, apie kuriuos pranešta naudojantis Skubių pranešimų apie nesaugų maistą ir pašarus sistema, skaičiaus ir svarbos, Maisto ir veterinarijos tarnybos atlikto audito trečiosiose šalyse išvadų ir valstybių narių Komisijai pagal Reglamento (EB) Nr. 669/2009 15 straipsnį pateiktų ketvirčio ataskaitų apie negyvūninių pašarų ir maisto produktų siuntas matyti, kad sąrašą reikėtų iš dalies pakeisti;

| (4) | visų pirma, iš svarbių informacijos šaltinių matyti, kad dėl valgomųjų vynuogių siuntų iš Peru ir džiovintų abrikosų siuntų iš Turkijos kyla nauja rizika, dėl to yra pagrindas padidinti oficialiosios kontrolės lygį. Todėl į sąrašą turėtų būti įtraukti įrašai dėl šių siuntų; |
| --- | --- |

(4)

visų pirma, iš svarbių informacijos šaltinių matyti, kad dėl valgomųjų vynuogių siuntų iš Peru ir džiovintų abrikosų siuntų iš Turkijos kyla nauja rizika, dėl to yra pagrindas padidinti oficialiosios kontrolės lygį. Todėl į sąrašą turėtų būti įtraukti įrašai dėl šių siuntų;

| (5) | be to, sąrašą reikėtų iš dalies pakeisti ir išbraukti įrašus, skirtus prekėms, kurios, remiantis turima informacija, iš esmės pakankamai atitinka Sąjungos teisės aktuose nustatytus susijusius saugos reikalavimus ir kurioms sustiprinta oficialioji kontrolė nebėra pagrįsta. Tuo remiantis sąrašo įrašą, skirtą kariui iš Indijos, reikėtų išbraukti; |
| --- | --- |

(5)

be to, sąrašą reikėtų iš dalies pakeisti ir išbraukti įrašus, skirtus prekėms, kurios, remiantis turima informacija, iš esmės pakankamai atitinka Sąjungos teisės aktuose nustatytus susijusius saugos reikalavimus ir kurioms sustiprinta oficialioji kontrolė nebėra pagrįsta. Tuo remiantis sąrašo įrašą, skirtą kariui iš Indijos, reikėtų išbraukti;

| (6) | galiausiai sąrašą taip pat reikėtų iš dalies pakeisti padidinant prekių, kurių atitikties susijusiems Sąjungos teisės aktams laipsnis, remiantis tais pačiais informacijos šaltiniais, yra mažesnis ir dėl to jų oficialioji kontrolė turėtų būti atliekama dažniau, oficialiosios kontrolės dažnumą. Todėl sąrašo įrašą, skirtą Brassica oleracea iš Kinijos, reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti; |
| --- | --- |

(6)

galiausiai sąrašą taip pat reikėtų iš dalies pakeisti padidinant prekių, kurių atitikties susijusiems Sąjungos teisės aktams laipsnis, remiantis tais pačiais informacijos šaltiniais, yra mažesnis ir dėl to jų oficialioji kontrolė turėtų būti atliekama dažniau, oficialiosios kontrolės dažnumą. Todėl sąrašo įrašą, skirtą Brassica oleracea iš Kinijos, reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti;

| (7) | siekiant užtikrinti nuoseklumą ir aiškumą, tikslinga pakeisti Reglamento (EB) Nr. 669/2009 I priedą; |
| --- | --- |

(7)

siekiant užtikrinti nuoseklumą ir aiškumą, tikslinga pakeisti Reglamento (EB) Nr. 669/2009 I priedą;

| (8) | Reglamento (EB) Nr. 669/2009 19 straipsnyje nustatytas penkerių metų pereinamasis laikotarpis nuo to reglamento įsigaliojimo, per kurį galima palaipsniui įgyvendinti minimalius reikalavimus nustatytiems įvežimo punktams. Taigi, kompetentingoms valstybių narių institucijoms turėtų būti leidžiama pereinamuoju laikotarpiu atlikti būtinus atitikties ir fizinius tikrinimus kitame kontrolės punkte nei nustatytas įvežimo punktas. Tokiais atvejais šie kontrolės punktai turėtų atitikti tame reglamente išdėstytus minimalius nustatytiems įvežimo punktams taikomus reikalavimus. Šis pereinamasis laikotarpis baigsis 2014 m. rugpjūčio 14 d.; |
| --- | --- |

(8)

Reglamento (EB) Nr. 669/2009 19 straipsnyje nustatytas penkerių metų pereinamasis laikotarpis nuo to reglamento įsigaliojimo, per kurį galima palaipsniui įgyvendinti minimalius reikalavimus nustatytiems įvežimo punktams. Taigi, kompetentingoms valstybių narių institucijoms turėtų būti leidžiama pereinamuoju laikotarpiu atlikti būtinus atitikties ir fizinius tikrinimus kitame kontrolės punkte nei nustatytas įvežimo punktas. Tokiais atvejais šie kontrolės punktai turėtų atitikti tame reglamente išdėstytus minimalius nustatytiems įvežimo punktams taikomus reikalavimus. Šis pereinamasis laikotarpis baigsis 2014 m. rugpjūčio 14 d.;

| (9) | nemažai valstybių narių nurodė Komisijai, kad joms tebekyla praktinių sunkumų taikant minimalius reikalavimus nustatytiems įvežimo punktams. Be to, Komisijai priėmus Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl oficialios kontrolės ir kitos oficialios veiklos pasiūlymą (4) peržiūrimos nustatytiems įvežimo punktams ir sienų kontrolei taikomos nuostatos. Dėl to gali būti pakeisti nustatytiems įvežimo punktams ir bendrai sienų kontrolei taikomi reikalavimai. Laukiant šios peržiūros rezultatų, tikslinga pratęsti Reglamento (EB) Nr. 669/2009 19 straipsnyje nurodytą laikotarpį dar penkeriems metams, kad sklandžiai įsigaliotų bet kokie po šios peržiūros nustatyti nauji reikalavimai; |
| --- | --- |

(9)

nemažai valstybių narių nurodė Komisijai, kad joms tebekyla praktinių sunkumų taikant minimalius reikalavimus nustatytiems įvežimo punktams. Be to, Komisijai priėmus Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl oficialios kontrolės ir kitos oficialios veiklos pasiūlymą (4) peržiūrimos nustatytiems įvežimo punktams ir sienų kontrolei taikomos nuostatos. Dėl to gali būti pakeisti nustatytiems įvežimo punktams ir bendrai sienų kontrolei taikomi reikalavimai. Laukiant šios peržiūros rezultatų, tikslinga pratęsti Reglamento (EB) Nr. 669/2009 19 straipsnyje nurodytą laikotarpį dar penkeriems metams, kad sklandžiai įsigaliotų bet kokie po šios peržiūros nustatyti nauji reikalavimai;

| (10) | todėl Reglamentas (EB) Nr. 669/2009 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(10)

todėl Reglamentas (EB) Nr. 669/2009 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (11) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(11)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 669/2009 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 19 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Jei nustatytame įvežimo punkte nėra įrengta patalpų, reikalingų 8 straipsnio 1 dalies b punkte nustatytiems atitikties ir fiziniams tikrinimams atlikti, dešimt metų nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos tie tikrinimai gali būti atliekami kitame kontrolės punkte toje pačioje valstybėje narėje, kai tuo tikslu tai leidžia kompetentinga institucija, prieš prekes deklaruojant išleisti į laisvą apyvartą, jei tas kontrolės punktas atitinka 4 straipsnyje nustatytus minimalius reikalavimus.“ |
| --- | --- |

1)

19 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Jei nustatytame įvežimo punkte nėra įrengta patalpų, reikalingų 8 straipsnio 1 dalies b punkte nustatytiems atitikties ir fiziniams tikrinimams atlikti, dešimt metų nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos tie tikrinimai gali būti atliekami kitame kontrolės punkte toje pačioje valstybėje narėje, kai tuo tikslu tai leidžia kompetentinga institucija, prieš prekes deklaruojant išleisti į laisvą apyvartą, jei tas kontrolės punktas atitinka 4 straipsnyje nustatytus minimalius reikalavimus.“

| 2) | Reglamento (EB) Nr. 669/2009 I priedas pakeičiamas šio reglamento priedu. |
| --- | --- |

2)

Reglamento (EB) Nr. 669/2009 I priedas pakeičiamas šio reglamento priedu.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2014 m. liepos 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2014 m. birželio 27 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 31, 2002 2 1, p. 1.

1

(2)  OL L 165, 2004 4 30, p. 1.

2

(3)  2009 m. liepos 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 669/2009, kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 882/2004 nuostatos dėl sustiprintos tam tikrų negyvūninės kilmės pašarų ir maisto produktų importo oficialios kontrolės ir iš dalies keičiamas Sprendimas 2006/504/EB (OL L 194, 2009 7 25, p. 11).

3

(4)  Komisijos pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl oficialios kontrolės ir kitos oficialios veiklos, kuria siekiama užtikrinti maisto ir pašarų srities teisės aktų bei gyvūnų sveikatos ir gerovės, augalų sveikatos, augalų dauginamosios medžiagos ir augalų apsaugos produktų taisyklių taikymą, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 999/2001, (EB) Nr. 1829/2003, (EB) Nr. 1831/2003, Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1/2005, Europos Parlament ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 396/2005, Tarybos reglamentai (EB) Nr. 834/2007 ir (EB) Nr. 1099/2009, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1069/2009, (EB) Nr. 1107/2009, (ES) Nr. 1151/2012 ir (ES) Nr. 652/2014, Tarybos direktyvos 98/58/EB, 1999/74/EB, 2007/43/EB, 2008/119/EB ir 2008/120/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/128/EB (Oficialios kontrolės reglamentas) (COM(2013) 265 final).

4

final

---

PRIEDAS

„I PRIEDAS

Negyvūniniai pašarai ir maisto produktai, kuriems taikoma sustiprinta oficialioji kontrolė nustatytame įvežimo punkte

| Pašarai ir maisto produktai
  (numatomas naudojimas) | KN kodas (1) | TARIC subpozicija | Kilmės šalis | Pavojus | Fizinio ir atitikties tikrinimo dažnumas (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Džiovintos vynuogės (vynmedžio uogos)

  (Maisto produktai) | 0806 20 | | Afganistanas (AF) | Ochratoksinas A | 50 |
| — | Žemės riešutai, negliaudyti |

Pašarai ir maisto produktai

(numatomas naudojimas)

KN kodas (1)

TARIC subpozicija

Kilmės šalis

Pavojus

Fizinio ir atitikties tikrinimo dažnumas (%)

Džiovintos vynuogės (vynmedžio uogos)

(Maisto produktai)

0806 20

Afganistanas (AF)

Ochratoksinas A

50

—

Žemės riešutai, negliaudyti

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

Brazilija (BR)

Aflatoksinai

10

| — | Žemės riešutai, gliaudyti |
| --- | --- |

—

Žemės riešutai, gliaudyti

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

| — | Žemės riešutų sviestas |
| --- | --- |

—

Žemės riešutų sviestas

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

| — | Žemės riešutai, paruošti ar konservuoti kitais būdais |
| --- | --- |

—

Žemės riešutai, paruošti ar konservuoti kitais būdais

| — | 2008 11 91;
  2008 11 96;
  2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 91;

2008 11 96;

2008 11 98

(Pašarai ir maisto produktai)

Braškės ir žemuogės (užšaldytos)

(Maisto produktai)

0811 10

Kinija (CN)

Norovirusas ir hepatitas A

5

Brassica oleracea

(kitos valgomosios bastučio genties (brassica) daržovės, špinatiniai kopūstai) (2)

(Maisto produktai – švieži ar atšaldyti)

ex 0704 90 90

40

Kinija (CN)

Pesticidų likučiai, ištirti taikant daugiapakopį likučių nustatymo metodą, pagrįstą GC-MS ir LC-MS, arba atskiros medžiagos likučių nustatymo metodą (3)

50

Didieji greipfrutai

(Maisto produktai – švieži)

ex 0805 40 00

31; 39

Kinija (CN)

Pesticidų likučiai, ištirti taikant daugiapakopį likučių nustatymo metodą, pagrįstą GC-MS ir LC-MS, arba atskiros medžiagos likučių nustatymo metodą (4)

20

Arbata, aromatinta arba nearomatinta

(Maisto produktai)

0902

Kinija (CN)

Pesticidų likučiai, ištirti taikant daugiapakopį likučių nustatymo metodą, pagrįstą GC-MS ir LC-MS, arba atskiros medžiagos likučių nustatymo metodą (5)

10

| — | Baklažanai |
| --- | --- |

—

Baklažanai

| — | 0709 30 00;
  ex 0710 80 95 |
| --- | --- |

—

0709 30 00;

ex 0710 80 95

72

Dominikos Respublika (DO)

Pesticidų likučiai, ištirti taikant daugiapakopį likučių nustatymo metodą, pagrįstą GC-MS ir LC-MS, arba atskiros medžiagos likučių nustatymo metodą (6)

10

| — | Raukšlėtasis svaidenis (Momordica charantia) |
| --- | --- |

—

Raukšlėtasis svaidenis (Momordica charantia)

| — | ex 0709 99 90ex 0710 80 95 |
| --- | --- |

—

ex 0710 80 95

70

70

(Maisto produktai – šviežios, atšaldytos ar sušaldytos daržovės)

| — | Smidrinio porūšio kininės pupuolės
  (Vigna unguiculata spp. sesquipedalis) |
| --- | --- |

—

Smidrinio porūšio kininės pupuolės

(Vigna unguiculata spp. sesquipedalis)

| — | ex 0708 20 00ex 0710 22 00 |
| --- | --- |

—

ex 0710 22 00

10

10

Dominikos Respublika (DO)

Pesticidų likučiai, ištirti taikant daugiapakopį likučių nustatymo metodą, pagrįstą GC-MS ir LC-MS, arba atskiros medžiagos likučių nustatymo metodą (6)

20

| — | Paprikos (saldžiosios ir kitos) (Capsicum spp.) |
| --- | --- |

—

Paprikos (saldžiosios ir kitos) (Capsicum spp.)

| — | 0709 60 10;
  ex 0709 60 99 |
| --- | --- |

—

0709 60 10;

ex 0709 60 99

20

(Maisto produktai – šviežios, atšaldytos ar sušaldytos daržovės)

| — | 0710 80 51;
  ex 0710 80 59 |
| --- | --- |

—

0710 80 51;

ex 0710 80 59

20

| — | Apelsinai (švieži arba džiovinti) |
| --- | --- |

—

Apelsinai (švieži arba džiovinti)

| — | 0805 10 20;
  0805 10 80 |
| --- | --- |

—

0805 10 20;

0805 10 80

Egiptas (EG)

Pesticidų likučiai, ištirti taikant daugiapakopį likučių nustatymo metodą, pagrįstą GC-MS ir LC-MS, arba atskiros medžiagos likučių nustatymo metodą (7)

10

| — | Braškės ir žemuogės, šviežios |
| --- | --- |

—

Braškės ir žemuogės, šviežios

| — | 0810 10 00 |
| --- | --- |

—

(Maisto produktai)

Paprikos (saldžiosios ir kitos) (Capsicum spp.)

(Maisto produktai – švieži, atšaldyti ar užšaldyti)

0709 60 10;

ex 0709 60 99

20

Egiptas (EG)

Pesticidų likučiai, ištirti taikant daugiapakopį likučių nustatymo metodą, pagrįstą GC-MS ir LC-MS, arba atskiros medžiagos likučių nustatymo metodą (8)

10

0710 80 51;

ex 0710 80 59

20

Betelinio pipiro lapai (Piper betle L.)

(Maisto produktai)

ex 1404 90 00

10

Indija (IN)

Salmonelė (9)

10

| — | Sveikos Capsicum annuum |
| --- | --- |

—

Sveikos Capsicum annuum

| — | 0904 21 10 |
| --- | --- |

—

Indija (IN)

Aflatoksinai

10

| — | Grūstos arba maltos Capsicum annuum |
| --- | --- |

—

Grūstos arba maltos Capsicum annuum

| — | ex 0904 22 00 |
| --- | --- |

—

10

| — | Nesmulkinti džiovinti Capsicum genties, išskyrus saldžiąsias paprikas (Capsicum annuum), vaisiai |
| --- | --- |

—

Nesmulkinti džiovinti Capsicum genties, išskyrus saldžiąsias paprikas (Capsicum annuum), vaisiai

| — | 0904 21 90 |
| --- | --- |

—

| — | Muskatai

  (Myristica fragrans) |
| --- | --- |

—

Muskatai

(Myristica fragrans)

| — | 0908 11 00;
  0908 12 00 |
| --- | --- |

—

0908 11 00;

0908 12 00

(Maisto produktai – džiovinti prieskoniai)

Fermentai (enzimai); paruošti fermentai (enzimai)

(Pašarai ir maisto produktai)

3507

Indija (IN)

Chloramfenikolis

50

| — | Muskatai

  (Myristica fragrans) |
| --- | --- |

—

Muskatai

(Myristica fragrans)

| — | 0908 11 00;
  0908 12 00 |
| --- | --- |

—

0908 11 00;

0908 12 00

Indonezija (ID)

Aflatoksinai

20

(Maisto produktai – džiovinti prieskoniai)

| — | Žirniai ankštyse (negliaudyti) |
| --- | --- |

—

Žirniai ankštyse (negliaudyti)

| — | ex 0708 10 00 |
| --- | --- |

—

40

Kenija (KE)

Pesticidų likučiai, ištirti taikant daugiapakopį likučių nustatymo metodą, pagrįstą GC-MS ir LC-MS, arba atskiros medžiagos likučių nustatymo metodą (10)

10

| — | Pupelės ankštyse (negliaudytos) |
| --- | --- |

—

Pupelės ankštyse (negliaudytos)

| — | ex 0708 20 00 |
| --- | --- |

—

40

(Maisto produktai – švieži ar atšaldyti)

Mėtos

(Maisto produktai – švieži ar atšaldyti prieskoniniai augalai)

ex 1211 90 86

30

Marokas (MA)

Pesticidų likučiai, ištirti taikant daugiapakopį likučių nustatymo metodą, pagrįstą GC-MS ir LC-MS, arba atskiros medžiagos likučių nustatymo metodą (11)

10

Džiovintos pupelės

(Maisto produktai)

0713 39 00

Nigerija (NG)

Pesticidų likučiai, ištirti taikant daugiapakopį likučių nustatymo metodą, pagrįstą GC-MS ir LC-MS, arba atskiros medžiagos likučių nustatymo metodą (12)

50

Valgomosios vynuogės

(Maisto produktai – švieži)

0806 10 10

Peru (PE)

Pesticidų likučiai (13)

10

Arbūzų (Egusi, citrullus lanatus) sėklos ir jų produktai

ex 1207 70 00

ex 1106 30 90

ex 2008 99 99

10

30

50

Siera Leonė (SL)

Aflatoksinai

50

(Maisto produktai)

| — | Žemės riešutai, negliaudyti |
| --- | --- |

—

Žemės riešutai, negliaudyti

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

Sudanas (SD)

Aflatoksinai

50

| — | Žemės riešutai, gliaudyti |
| --- | --- |

—

Žemės riešutai, gliaudyti

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

| — | Žemės riešutų sviestas |
| --- | --- |

—

Žemės riešutų sviestas

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

| — | Žemės riešutai, paruošti ar konservuoti kitais būdais |
| --- | --- |

—

Žemės riešutai, paruošti ar konservuoti kitais būdais

| — | 2008 11 91;
  2008 11 96;
  2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 91;

2008 11 96;

2008 11 98

(Pašarai ir maisto produktai)

Paprikos (išskyrus saldžiąsias) (Capsicum spp.)

(Maisto produktai – švieži ar atšaldyti)

ex 0709 60 99

20

Tailandas (TH)

Pesticidų likučiai, ištirti taikant daugiapakopį likučių nustatymo metodą, pagrįstą GC-MS ir LC-MS, arba atskiros medžiagos likučių nustatymo metodą (14)

10

Betelinio pipiro lapai (Piper betle L.)

(Maisto produktai)

ex 1404 90 00

10

Tailandas (TH)

Salmonelė (9)

10

| — | Kalendros lapai |
| --- | --- |

—

Kalendros lapai

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

72

Tailandas (TH)

Salmonelė (9)

10

| — | Bazilikas (siauralapis, kvapusis) |
| --- | --- |

—

Bazilikas (siauralapis, kvapusis)

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

20

| — | Mėtos |
| --- | --- |

—

Mėtos

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

30

(Maisto produktai – švieži ar atšaldyti prieskoniniai augalai)

| — | Kalendros lapai |
| --- | --- |

—

Kalendros lapai

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

72

Tailandas (TH)

Pesticidų likučiai, ištirti taikant daugiapakopį likučių nustatymo metodą, pagrįstą GC-MS ir LC-MS, arba atskiros medžiagos likučių nustatymo metodą (15)

10

| — | Bazilikas (siauralapis, kvapusis) |
| --- | --- |

—

Bazilikas (siauralapis, kvapusis)

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

20

(Maisto produktai – švieži ar atšaldyti prieskoniniai augalai)

| — | Smidrinio porūšio kininės pupuolės
  (Vigna unguiculata spp. sesquipedalis) |
| --- | --- |

—

Smidrinio porūšio kininės pupuolės

(Vigna unguiculata spp. sesquipedalis)

| — | ex 0708 20 00ex 0710 22 00 |
| --- | --- |

—

ex 0710 22 00

10

10

Tailandas (TH)

Pesticidų likučiai, ištirti taikant daugiapakopį likučių nustatymo metodą, pagrįstą GC-MS ir LC-MS, arba atskiros medžiagos likučių nustatymo metodą (15)

20

| — | Baklažanai |
| --- | --- |

—

Baklažanai

| — | 0709 30 00;
  ex 0710 80 95 |
| --- | --- |

—

0709 30 00;

ex 0710 80 95

72

(Maisto produktai – šviežios, atšaldytos ar sušaldytos daržovės)

Džiovinti abrikosai

(Maisto produktai)

0813 10 00

Turkija (TR)

Sulfitai (16)

10

| — | Saldžiosios paprikos (Capsicum annuum) |
| --- | --- |

—

Saldžiosios paprikos (Capsicum annuum)

| — | 0709 60 10;
  0710 80 51 |
| --- | --- |

—

0709 60 10;

0710 80 51

Turkija (TR)

Pesticidų likučiai, ištirti taikant daugiapakopį likučių nustatymo metodą, pagrįstą GC-MS ir LC-MS, arba atskiros medžiagos likučių nustatymo metodą (17)

10

(Maisto produktai – šviežios, atšaldytos ar sušaldytos daržovės)

Vynmedžių lapai (vynuogių lapai)

(Maisto produktai)

ex 2008 99 99

11; 19

Turkija (TR)

Pesticidų likučiai, ištirti taikant daugiapakopį likučių nustatymo metodą, pagrįstą GC-MS ir LC-MS, arba atskiros medžiagos likučių nustatymo metodą (18)

10

Džiovintos vynuogės (vynmedžio uogos)

(Maisto produktai)

0806 20

Uzbekistanas (UZ)

Ochratoksinas A

50

| — | Kalendros lapai |
| --- | --- |

—

Kalendros lapai

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

72

Vietnamas (VN)

Pesticidų likučiai, ištirti taikant daugiapakopį likučių nustatymo metodą, pagrįstą GC-MS ir LC-MS, arba atskiros medžiagos likučių nustatymo metodą (19)

20

| — | Bazilikas (siauralapis, kvapusis) |
| --- | --- |

—

Bazilikas (siauralapis, kvapusis)

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

20

| — | Mėtos |
| --- | --- |

—

Mėtos

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

30

| — | Petražolės |
| --- | --- |

—

Petražolės

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

40

(Maisto produktai – švieži ar atšaldyti prieskoniniai augalai)

| — | Valgomosios ybiškės |
| --- | --- |

—

Valgomosios ybiškės

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

20

Vietnamas (VN)

Pesticidų likučiai, ištirti taikant daugiapakopį likučių nustatymo metodą, pagrįstą GC-MS ir LC-MS, arba atskiros medžiagos likučių nustatymo metodą (19)

20

| — | Paprikos (išskyrus saldžiąsias) (Capsicum spp.) |
| --- | --- |

—

Paprikos (išskyrus saldžiąsias) (Capsicum spp.)

| — | ex 0709 60 99 |
| --- | --- |

—

20

(Maisto produktai – švieži ar atšaldyti)

---

(1)  Jei turi būti tikrinami tik tam tikri produktai, kuriems priskirtas kuris nors KN kodas, o tas kodas nesuskirstytas į konkrečius poskyrius, jis žymimas „ex“.

1

(2)  Šių rūšių: Brassica oleracea L. convar. Botrytis (L) Alef var.Italica Plenck, cultivar alboglabra. Taip pat vadinamos „Kai Lan“, „Gai Lan“, „Gailan“, „Kailan“, „Chinese bare Jielan“.

2

Brassica oleracea

(3)  Visų pirma chlorfenapiro, fipronilo (fipronilo + sulfono metabolito (MB46136), išreikšto kaip fipronilas, suma), karbendazimo ir benomilo (benomilo ir karbendazimo suma, išreikšta kaip karbendazimas), acetamiprido, dimetomorfo ir propikonazolo likučiai.

3

(4)  Visų pirma triazofo, triadimefono ir triadimenolio (triadimefono ir triadimenolo suma), paration-metilo (paration-metilo ir paraokson-metilo suma, išreikšta kaip paration-metilas), fentoato, metidationo likučiai.

4

(5)  Visų pirma buprofezino, imidakloprido, fenvalerato ir esfenvalerato (RS ir SR izomerų suma), profenofoso, trifluralino, triazofoso, triadimefono ir triadimenolo (triadimefono ir triadimenolo suma), cipermetrino (cipermetrino, įskaitant kitus jo izomerų mišinius (izomerų suma)).

5

(6)  Visų pirma amitrazo (amitrazas, įskaitant metabolitus, kurių sudėtyje yra 2,4 -dimetilanilino dalis, išreikšta kaip amitrazas), acefato, aldikarbo (aldikarbo, jo sulfoksido ir jo sulfono suma, išreikšta kaip aldikarbas), karbendazimo ir benomilo (benomilo ir karbendazimo suma, išreikšta kaip karbendazimas), chlorfenapiro, chlorpirifoso, ditiokarbomatų (ditiokarbomatų, išreikštų kaip CS2, įskaitant manebą, mankozebą, metiramą, propinebą, tiramą ir ziramą), diafentiurono, diazinono, dichlorvoso, dikofolio (p, p′ ir o,p′ izomerų suma), dimetoato (dimetoato ir ometoato suma, išreikšta kaip dimetoatas), endosulfano (alfa ir beta izomerų ir endosulfano sulfato suma, išreikšta kaip endosulfanas), fenamidono, imidakloprido, malationo (malationo ir malaoksono suma, išreikšta kaip malationas), metamidofoso, metiokarbo (metiokarbo ir metiokarbo sulfoksido is sultono suma, išreikšta kaip metiokarbas), metomilo ir tiodikarbo (metomilo ir tiodikarbo suma, išreikšta kaip metomilas), monokrotofoso, oksamilo, profenofoso, propikonazolo, tiabendazolo, tiakloprido likučiai.

6

(7)  Visų pirma karbendazimo ir benomilo (benomilo ir karbendazimo suma, išreikšta kaip karbendazimas), ciflutrino (ciflutrinas, įskaitant kitus jo izomerų mišinius (izomerų suma)) ciprodinilo, diazinono, dimetoato (dimetoato ir ometoato suma, išreikšta kaip dimetoatas), etiono, fenitrotiono, fenpropatrino, fludioksonilo, heksaflumurono, liambda-cihalotrino, metiokarbo (metiokarbo ir metiokarbo sulfoksido ir sultono suma, išreikšta kaip metopkarbas), metomilo ir tiodikarbo (metomilo ir tiodikarbo suma, išreikšta kaip metomilas), oksamilo, fentoato, metiltiofanato likučiai.

7

(8)  Visų pirma karbofurano (karbofurano ir 3-hidroksi-karbofurano suma, išreikšta kaip karbofuranas), chlorpirifoso, cipermetrino (cipermetrinas, įskaitant kitus jo izomerų mišinius (izomerų suma)), ciprokonazolo, dikofolio (p, p′ ir o,p′ izomerų suma), difenokonazolo, dinotefurano, etiono, flusilazolio, folpeto, prochlorazo (prochlorazo ir jo metabolitų, kurių sudėtyje yra 2,4,6-trichlorofenolio dalis, suma, išreikšta kaip prochlorazas), profenofoso, propikonazolo, metiltiofanato ir triforino likučiai.

8

(9)  Etaloninis metodas EN/ISO 6579 arba metodas, kurio tinkamumas šiuo atveju patvirtintas, kaip nurodyta Komisijos reglamento (EB) Nr. 2073/2005 (OL L 338, 2005 12 22, p. 1) 5 straipsnyje.

9

(10)  Visų pirma dimetoato (dimetoato ir ometoato suma, išreikšta kaip dimetoatas), chlorpirifoso, acefato, metamidofoso, metomilo ir tiodikarbo (metomilo ir tiodikarbo suma, išreikšta kaip metomilas), diafentiurono, indoksakarbo, kaip S ir R izomerų suma, likučiai.

10

(11)  Visų pirma chlorpirifoso, cipermetrino (cipermetrinas, įskaitant kitus jo izomerų mišinius (izomerų suma)), dimetoato (dimetoato ir ometoato suma, išreikšta kaip dimetoatas), endosulfano (alfa ir beta izomerų ir endosulfano sulfato suma, išreikšta kaip endosulfanas), heksakonazolo, paration-metilo (paration-metilo ir paraokson-metilo suma, išreikšta kaip paration-metilas), metomilo ir tiodikarbo (metomilo ir tiodikarbo suma, išreikšta kaip metomilas), flutriafolo, karbendazimo ir benomilo (benomilo ir karbendazimo suma, išreikšta kaip karbendazimas), flubendiamido, miklobutanilo, malationo (malationo ir malaoksono suma, išreikšta kaip malationas) likučiai.

11

(12)  Visų pirma dichlorvoso likučiai.

12

(13)  Visų pirma dinikonazolo, etefono ir metomilo bei tiodikarbo (metomilo ir tiodikarbo suma, išreikšta kaip metomilas) likučiai.

13

(14)  Visų pirma karbofurano (karbofurano ir 3-hidroksi-karbofurano suma, išreikšta kaip karbofuranas), metomilo ir ir tiodikarbo (metomilo ir tiodikarbo suma, išreikšta kaip metomilas), dimetoato (dimetoato ir ometoato suma, išreikšta kaip dimetoatas), triazofoso, malationo (malationo ir malaoksono suma, išreikšta kaip malationas), profenofoso, protiofoso, etiono, karbendazimo ir benomilo (benomilo ir karbendazimo suma, išreikšta kaip karbendazimas), triforino, procimidono, formetanato (formetanato ir jo druskų suma, išreikšta kaip formetanatas (hidrochloridas)) likučiai.

14

(15)  Visų pirma acefato, karbarilo, karbendazimo ir benomilo (benomilo ir karbendazimo suma, išreikšta kaip karbendazimas), karbofurano (karbofurano ir 3-hidroksi-karbofurano suma, išreikšta kaip karbofuranas), chlorpirifoso, metilchlorpirifoso, dimetoato (dimetoato ir ometoato suma, išreikšta kaip dimetoatas), etiono, malationo (malationo ir malaoksono suma, išreikšta kaip malationas), metalaksilo ir metalaksilo-M (metalaksilas, įskaitant kitus jo izomerų, įskaitant metalaksilą-M (izomerų suma), mišinius), metamidofoso, metomilo ir tiodikarbo (metomilo ir tiodikarbo suma, išreikšta kaip metomilas), monokrotofoso, profenofoso, protiofoso, kvinalfoso, triadimefono ir triadimenolo (triadimefono ir triadimenolo suma), triazofoso, dikrotofoso, EPN, triforino likučiai.

15

(16)  Etaloniniai metodai: EN 1988–1:1998, EN 1988–2:1998 arba ISO 5522:1981.

16

(17)  Visų pirma metomilo ir tiodikarbo (metomilo ir tiodikarbo suma, išreikšta kaip metomilas), oksamilo, karbendazimo ir benomilo (benomilo ir karbendazimo suma, išreikšta kaip karbendazimas), klofentezino, diafentiurono, dimetoato (dimetoato ir ometoato suma, išreikšta kaip dimetoatas), formetanato (formetanato ir jo druskų suma, išreikšta kaip formetanatas (hidrochloridas)), malationo (malationo ir malaoksono suma, išreikšta kaip malationas), procimidono, tetradifono, metiltiofanato likučiai.

17

(18)  Visų pirma azoksistrobino, boskalido, chlorpirifoso, ditiokarbamatų (ditiokarbamatai, išreikšti kaip CS2, įskaitant manebą, mankocebą, metiramą, propinebą, tiramą ir ziramą), endosulfano (alfa ir beta izomerų ir endosulfano sulfato suma, išreikšta kaip endosulfanas), metilkrezoksimo, lambda cihalotrino, metalaksilo ir metalaksilo-M (metalaksilas, įskaitant kitus jo izomerų, įskaitant metalaksilą-M (izomerų suma), mišinius), metoksifenozido, metrafenono, miklobutanilo, penkonazolo, piraklostrobino, pirimetanilo, triadimefono ir triadimenolo (triadimefono ir triadimenolo suma), trifloksistrobino likučiai.

18

(19)  Visų pirma karbofurano (karbofurano ir 3-hidroksi-karbofurano suma, išreikšta kaip karbofuranas), karbendazimo ir benomilo (benomilo ir karbendazimo suma, išreikšta kaip karbendazimas), chlorpirifoso, profenofoso, permetrino (izomerų suma), heksakonazolo, difenokonazolo, propikonazolo, fipronilo (fipronilo + sulfono metabolito (MB46136) suma, išreikšta kaip fipronilas), propargito, flusilazolio, fentoato, cipermetrino (cipermetrinas, įskaitant kitus jo izomerų mišinius (izomerų suma)), metomilo ir tiodikarbo (metomilo ir tiodikarbo suma, išreikšta kaip metomilas), kvinalfoso, pencikurono, metidationo, dimetoato (dimetoato ir ometoato suma, išreikšta kaip dimetoatas), fenbukonazolo likučiai.“

19

---

| 28.6.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 190/63 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 190/63

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 719/2014

2014 m. birželio 27 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje; |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

| (2) | remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(2)

remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2014 m. birželio 27 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Jerzy PLEWA

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | MK | 66,2 |
| TR | 54,6 |
| ZZ | 60,4 |
| 0707 00 05 | MK | 32,3 |
| TR | 74,4 |
| ZZ | 53,4 |
| 0709 93 10 | TR | 108,4 |
| ZZ | 108,4 |
| 0805 50 10 | AR | 114,3 |
| BO | 130,6 |
| TR | 125,4 |
| ZA | 112,8 |
| ZZ | 120,8 |
| 0808 10 80 | AR | 105,8 |
| BR | 86,3 |
| CL | 103,9 |
| NZ | 132,3 |
| US | 146,5 |
| ZA | 127,4 |
| ZZ | 117,0 |
| 0809 10 00 | TR | 220,7 |
| ZZ | 220,7 |
| 0809 29 00 | TR | 301,6 |
| ZZ | 301,6 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

MK

66,2

TR

54,6

ZZ

60,4

0707 00 05

MK

32,3

TR

74,4

ZZ

53,4

0709 93 10

TR

108,4

ZZ

108,4

0805 50 10

AR

114,3

BO

130,6

TR

125,4

ZA

112,8

ZZ

120,8

0808 10 80

AR

105,8

BR

86,3

CL

103,9

NZ

132,3

US

146,5

ZA

127,4

ZZ

117,0

0809 10 00

TR

220,7

ZZ

220,7

0809 29 00

TR

301,6

ZZ

301,6

---

(1)  Šalių nomenklatūra nustatyta Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

| 28.6.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 190/65 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 190/65

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 720/2014

2014 m. birželio 27 d.

dėl importo teisių suteikimo pagal paraiškas, pateiktas 2014 m. liepos 1 d. – 2015 m. birželio 30 d. laikotarpiui pagal Reglamentu (EB) Nr. 431/2008 leidžiamą naudoti sušaldytos galvijienos tarifinę kvotą

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1), ypač į jo 188 straipsnio 1 ir 3 dalis,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamentu (EB) Nr. 431/2008 (2) leista pradėti naudoti tarifinę galvijienos sektoriaus produktų importo kvotą; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamentu (EB) Nr. 431/2008 (2) leista pradėti naudoti tarifinę galvijienos sektoriaus produktų importo kvotą;

| (2) | importo teisių paraiškose, pateiktose 2014 m. liepos 1 d. – 2015 m. birželio 30 d. laikotarpiui, nurodytas kiekis viršija skirtą kiekį. Todėl reikia nustatyti, kokia apimtimi galima suteikti importo teises, prašomiems kiekiams taikant paskirstymo koeficientą, kaip numatyta Komisijos reglamento (EB) Nr. 1301/2006 (3) 6 straipsnio 3 dalyje kartu su to reglamento 7 straipsnio 2 dalimi; |
| --- | --- |

(2)

importo teisių paraiškose, pateiktose 2014 m. liepos 1 d. – 2015 m. birželio 30 d. laikotarpiui, nurodytas kiekis viršija skirtą kiekį. Todėl reikia nustatyti, kokia apimtimi galima suteikti importo teises, prašomiems kiekiams taikant paskirstymo koeficientą, kaip numatyta Komisijos reglamento (EB) Nr. 1301/2006 (3) 6 straipsnio 3 dalyje kartu su to reglamento 7 straipsnio 2 dalimi;

| (3) | kad būtų užtikrintas veiksmingas importo teisių išdavimo tvarkos valdymas, šis reglamentas turi įsigalioti iš karto po jo paskelbimo, |
| --- | --- |

(3)

kad būtų užtikrintas veiksmingas importo teisių išdavimo tvarkos valdymas, šis reglamentas turi įsigalioti iš karto po jo paskelbimo,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Importo teisių paraiškoms, susijusioms su kvota, kurios eilės numeris 09.4003, ir pateiktoms 2014 m. liepos 1 d. – 2015 m. birželio 30 d. laikotarpiui pagal Reglamentą (EB) Nr. 431/2008, taikomas 27,09851 % paskirstymo koeficientas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2014 m. birželio 28 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2014 m. birželio 27 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Jerzy PLEWA

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

1

(2)  2008 m. gegužės 19 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 431/2008, kuriuo leidžiama pradėti naudoti sušaldytos galvijienos, kuriai priskirtas KN kodas 0202, bei produktų, kuriems priskirtas KN kodas 0206 29 91, importo tarifinę kvotą ir kuriuo numatomas jos administravimas (OL L 130, 2008 5 20, p. 3).

2

(3)  2006 m. rugpjūčio 31 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1301/2006, nustatantis žemės ūkio produktų importo tarifinių kvotų, kurioms taikoma importo licencijų sistema, administravimo bendrąsias taisykles (OL L 238, 2006 9 1, p. 13).

3

---

SPRENDIMAI

| 28.6.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 190/66 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 190/66

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2014 m. birželio 20 d.

kuriuo panaikinamas Sprendimas 2010/282/ES dėl perviršinio deficito Austrijoje

(2014/404/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 126 straipsnio 12 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

kadangi:

| (1) | 2009 m. gruodžio 2 d. Sprendimu 2010/282/ES (1), priimtu remiantis Komisijos rekomendacija, Taryba nusprendė, kad Austrijoje susidaręs perviršinis deficitas. Taryba pažymėjo, kad 2009 m. planuojamas valdžios sektoriaus deficitas buvo 3,9 % BVP ir viršijo Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę, o 2009 m. planuojama bendroji valdžios sektoriaus skola siekė 68,2 % BVP ir viršijo Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę. Vėliau 2009 m. rodikliai buvo patikslinti ir atitinkamai valdžios sektoriaus deficitas padidintas iki 5,5 % BVP, o skola – iki 116,4 % BVP; |
| --- | --- |

(1)

2009 m. gruodžio 2 d. Sprendimu 2010/282/ES (1), priimtu remiantis Komisijos rekomendacija, Taryba nusprendė, kad Austrijoje susidaręs perviršinis deficitas. Taryba pažymėjo, kad 2009 m. planuojamas valdžios sektoriaus deficitas buvo 3,9 % BVP ir viršijo Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę, o 2009 m. planuojama bendroji valdžios sektoriaus skola siekė 68,2 % BVP ir viršijo Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę. Vėliau 2009 m. rodikliai buvo patikslinti ir atitinkamai valdžios sektoriaus deficitas padidintas iki 5,5 % BVP, o skola – iki 116,4 % BVP;

| (2) | 2009 m. gruodžio 2 d., vadovaudamasi Sutarties 126 straipsnio 7 dalimi ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (2) 3 straipsnio 4 dalimi ir remdamasi Komisijos rekomendacija, Taryba pateikė Austrijai skirtą rekomendaciją, kad perviršinio deficito padėtis būtų ištaisyta ne vėliau kaip 2013 m. Ta Tarybos rekomendacija buvo paskelbta viešai; |
| --- | --- |

(2)

2009 m. gruodžio 2 d., vadovaudamasi Sutarties 126 straipsnio 7 dalimi ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (2) 3 straipsnio 4 dalimi ir remdamasi Komisijos rekomendacija, Taryba pateikė Austrijai skirtą rekomendaciją, kad perviršinio deficito padėtis būtų ištaisyta ne vėliau kaip 2013 m. Ta Tarybos rekomendacija buvo paskelbta viešai;

| (3) | pagal Sutarčių prieduose pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros 4 straipsnį Komisija teikia šiai procedūrai vykdyti reikalingus duomenis. Taikydamos tą Protokolą, pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 479/2009 (3) 3 straipsnį valstybės narės du kartus per metus, t. y. iki balandžio 1 d. ir iki spalio 1 d., privalo pranešti valdžios sektoriaus deficito ir skolos duomenis ir kitus susijusius kintamuosius; |
| --- | --- |

(3)

pagal Sutarčių prieduose pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros 4 straipsnį Komisija teikia šiai procedūrai vykdyti reikalingus duomenis. Taikydamos tą Protokolą, pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 479/2009 (3) 3 straipsnį valstybės narės du kartus per metus, t. y. iki balandžio 1 d. ir iki spalio 1 d., privalo pranešti valdžios sektoriaus deficito ir skolos duomenis ir kitus susijusius kintamuosius;

| (4) | svarstydama, ar reikėtų panaikinti sprendimą dėl perviršinio deficito, Taryba sprendimą turi priimti remdamasi pateiktais duomenimis. Be to, sprendimas dėl perviršinio deficito turėtų būti panaikintas tik jei pagal Komisijos prognozes numatoma, kad prognozės laikotarpiu deficitas neviršys Sutartyje nurodytos 3 % BVP pamatinės vertės (4); |
| --- | --- |

(4)

svarstydama, ar reikėtų panaikinti sprendimą dėl perviršinio deficito, Taryba sprendimą turi priimti remdamasi pateiktais duomenimis. Be to, sprendimas dėl perviršinio deficito turėtų būti panaikintas tik jei pagal Komisijos prognozes numatoma, kad prognozės laikotarpiu deficitas neviršys Sutartyje nurodytos 3 % BVP pamatinės vertės (4);

| (5) | Austrijai 2014 m. balandžio mėn. pateikus pranešimą, remiantis Komisijos (Eurostato) duomenimis, pateiktais pagal Reglamento (EB) Nr. 479/2009 14 straipsnį, 2014 m. stabilumo programa ir Komisijos tarnybų 2014–2018 m. pavasario prognoze pagrįstai daromos šios išvados:






  — | 2010 m. pasiekęs aukščiausią 4,5 % BVP lygį, Austrijos valdžios sektoriaus deficitas 2011 m. nukrito iki 2,5 %, vadinasi, žemiau Sutartyje nustatytos 3 % BVP pamatinės vertės. Šį pagerėjimą, palyginti su iš pradžių planuotais fiskaliniais rezultatais, iš dalies lėmė tai, kad blogo banko KA Finanz rekapitalizavimui skirtos valdžios sektoriaus išlaidos (maždaug 0,4 % BVP) į valdžios sektoriaus sąskaitas buvo įtrauktos 2012 m., kai susijęs poveikis buvo patvirtintas banko finansinėse ataskaitose. Mažesniu mastu deficito sumažėjimą lėmė mažesnės, nei planuota, išlaidos visuose valdžios lygmenyse ir palankesnės ekonominės sąlygos, dėl kurių pajamos augo daugiau, nei tikėtasi. 2012 m., priešingai, nei numatyta nacionalinėse ir Komisijos prognozėse, valdžios sektoriaus deficitas buvo 2,6 % BVP ir išliko mažesnis nei 3 % BVP. Tačiau dėl gresiančios rizikos, kad gali prireikti tolesnių finansų sektoriaus gelbėjimo operacijų, dėl kurių ateinančiais metais deficitas galėjo viršyti 3 % BVP, Komisija nerekomendavo taip anksti nutraukti perviršinio deficito procedūros. Vis dėlto ta rizika pasitvirtino tik iš dalies ir Austrija pranešė, kad jos 2013 m. deficitas sudaro 1,5 % BVP. Šį tolesnį deficito mažėjimą iš esmės lėmė nenumatyto dydžio vienkartinės priemonės, susijusios su mobiliojo telefono ryšio dažnių spektro pardavimu, – jos sudarė beveik 0,6 % BVP; |
| --- | --- | --- |

(5)

Austrijai 2014 m. balandžio mėn. pateikus pranešimą, remiantis Komisijos (Eurostato) duomenimis, pateiktais pagal Reglamento (EB) Nr. 479/2009 14 straipsnį, 2014 m. stabilumo programa ir Komisijos tarnybų 2014–2018 m. pavasario prognoze pagrįstai daromos šios išvados:

—

2010 m. pasiekęs aukščiausią 4,5 % BVP lygį, Austrijos valdžios sektoriaus deficitas 2011 m. nukrito iki 2,5 %, vadinasi, žemiau Sutartyje nustatytos 3 % BVP pamatinės vertės. Šį pagerėjimą, palyginti su iš pradžių planuotais fiskaliniais rezultatais, iš dalies lėmė tai, kad blogo banko KA Finanz rekapitalizavimui skirtos valdžios sektoriaus išlaidos (maždaug 0,4 % BVP) į valdžios sektoriaus sąskaitas buvo įtrauktos 2012 m., kai susijęs poveikis buvo patvirtintas banko finansinėse ataskaitose. Mažesniu mastu deficito sumažėjimą lėmė mažesnės, nei planuota, išlaidos visuose valdžios lygmenyse ir palankesnės ekonominės sąlygos, dėl kurių pajamos augo daugiau, nei tikėtasi. 2012 m., priešingai, nei numatyta nacionalinėse ir Komisijos prognozėse, valdžios sektoriaus deficitas buvo 2,6 % BVP ir išliko mažesnis nei 3 % BVP. Tačiau dėl gresiančios rizikos, kad gali prireikti tolesnių finansų sektoriaus gelbėjimo operacijų, dėl kurių ateinančiais metais deficitas galėjo viršyti 3 % BVP, Komisija nerekomendavo taip anksti nutraukti perviršinio deficito procedūros. Vis dėlto ta rizika pasitvirtino tik iš dalies ir Austrija pranešė, kad jos 2013 m. deficitas sudaro 1,5 % BVP. Šį tolesnį deficito mažėjimą iš esmės lėmė nenumatyto dydžio vienkartinės priemonės, susijusios su mobiliojo telefono ryšio dažnių spektro pardavimu, – jos sudarė beveik 0,6 % BVP;

| — | 2014–2018 m. stabilumo programoje, kurią Austrijos Vyriausybė priėmė 2014 m. balandžio 29 d., planuojama, kad 2014 m. valdžios sektoriaus deficitas padidės iki 2,7 % BVP, o po to 2015 m. nukris iki 1,4 % BVP. Komisijos tarnybų 2014 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2014 m. deficitas sudarys 2,8 % BVP, o 2015 m. – 1,5 % BVP. Taigi prognozės laikotarpiu deficitas turėtų išlikti mažesnis už Sutartyje nurodytą 3 % BVP pamatinę vertę. Be to, pagal Reglamentą (ES) Nr. 473/2013 (5) Vyriausybė paskelbė ir Komisijai adresuotame rašte patvirtino informaciją apie papildomas pajamų ir išlaidų priemones, kurias Komisija įvertino kaip atitinkančias 0,2 % BVP ir kuriomis siekiama išvengti numatyto didelio nukrypimo nuo reikalaujamo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo; |
| --- | --- |

—

2014–2018 m. stabilumo programoje, kurią Austrijos Vyriausybė priėmė 2014 m. balandžio 29 d., planuojama, kad 2014 m. valdžios sektoriaus deficitas padidės iki 2,7 % BVP, o po to 2015 m. nukris iki 1,4 % BVP. Komisijos tarnybų 2014 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2014 m. deficitas sudarys 2,8 % BVP, o 2015 m. – 1,5 % BVP. Taigi prognozės laikotarpiu deficitas turėtų išlikti mažesnis už Sutartyje nurodytą 3 % BVP pamatinę vertę. Be to, pagal Reglamentą (ES) Nr. 473/2013 (5) Vyriausybė paskelbė ir Komisijai adresuotame rašte patvirtino informaciją apie papildomas pajamų ir išlaidų priemones, kurias Komisija įvertino kaip atitinkančias 0,2 % BVP ir kuriomis siekiama išvengti numatyto didelio nukrypimo nuo reikalaujamo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo;

| — | valdžios sektoriaus deficito padidėjimą 2014 m. lėmė turto valdymo įmonės įsteigimas (likvidavimo subjektas, Abbaueinheit) siekiant likviduoti nuvertėjusį Hypo Alpe Adria turtą. Vyriausybės paskirtos išorės ekspertų patarėjų grupės vertinimu, Hypo Alpe Adria likvidavimo subjekto įsteigimo poveikis siekia iki 4 mlrd. EUR (1,2 % BVP), įskaitant 2014 m. jau atliktos 750 mln. EUR kapitalo injekcijos poveikį. Galutinis deficitą didinančio poveikio vertinimas priklausys nuo nepriklausomo Hypo Alpe Adria turto kokybės patikrinimo, kuris bus atliktas vėliau šiais metais, kad Eurostatas galėtų įvertinti šios operacijos statistinį poveikį. Atrodo, kad dabartinį ekspertų grupės atliktą vertinimą galima vertinti kaip pakankamai atsargų, todėl jį galima laikyti tikėtinu, tačiau negalima atmesti galimybės, kad ši operacija gali turėti didesnį poveikį deficitui. Tai yra didžiausia su 2014 m. deficito projekcija susijusi rizika. Atsižvelgiant į papildomas diskrecines priemones, kurias Vyriausybė paskelbė po to, kai buvo paskelbta Komisijos tarnybų 2014 m. pavasario prognozė, dėl kurių nominalus deficitas turėtų dar labiau sumažėti, 2014 m. deficitui kylanti rizika atrodo iš esmės subalansuota; |
| --- | --- |

—

valdžios sektoriaus deficito padidėjimą 2014 m. lėmė turto valdymo įmonės įsteigimas (likvidavimo subjektas, Abbaueinheit) siekiant likviduoti nuvertėjusį Hypo Alpe Adria turtą. Vyriausybės paskirtos išorės ekspertų patarėjų grupės vertinimu, Hypo Alpe Adria likvidavimo subjekto įsteigimo poveikis siekia iki 4 mlrd. EUR (1,2 % BVP), įskaitant 2014 m. jau atliktos 750 mln. EUR kapitalo injekcijos poveikį. Galutinis deficitą didinančio poveikio vertinimas priklausys nuo nepriklausomo Hypo Alpe Adria turto kokybės patikrinimo, kuris bus atliktas vėliau šiais metais, kad Eurostatas galėtų įvertinti šios operacijos statistinį poveikį. Atrodo, kad dabartinį ekspertų grupės atliktą vertinimą galima vertinti kaip pakankamai atsargų, todėl jį galima laikyti tikėtinu, tačiau negalima atmesti galimybės, kad ši operacija gali turėti didesnį poveikį deficitui. Tai yra didžiausia su 2014 m. deficito projekcija susijusi rizika. Atsižvelgiant į papildomas diskrecines priemones, kurias Vyriausybė paskelbė po to, kai buvo paskelbta Komisijos tarnybų 2014 m. pavasario prognozė, dėl kurių nominalus deficitas turėtų dar labiau sumažėti, 2014 m. deficitui kylanti rizika atrodo iš esmės subalansuota;

| — | struktūrinis balansas, t. y. pagal ekonominį ciklą pakoreguotas valdžios sektoriaus balansas, į kurį neįtraukiamos vienkartinės ir kitos laikinos priemonės, 2011–2013 m. kasmet vidutiniškai gerėjo beveik 0,7 % BVP, o tai atitinka Tarybos rekomendacijas. Remiantis Komisijos tarnybų 2014 m. pavasario prognoze, 2014 m. balandžio 29 d. pateikto biudžeto plano projekto ir 2014 m. gegužės 12 d. Vyriausybės paskelbtų papildomų priemonių vertinimu prognozuojama, kad 2014 m. struktūrinis balansas šiek tiek pagerės. Tomis aplinkybėmis aiškėja, kad šiuo metu susidaro maždaug 0,5 % BVP atotrūkis nuo reikalaujamo struktūrinio balanso koregavimo 2014 m. siekiant vidutinio laikotarpio tikslo, todėl galima daryti prielaidą, kad reikia sustiprinti biudžeto priemones, kuriomis būtų užtikrintas visapusiškas Stabilumo ir augimo pakto prevencinės dalies laikymasis atsižvelgiant į kylančią riziką, kad gali būti smarkiai nukrypta nuo reikalaujamo koregavimo plano; |
| --- | --- |

—

struktūrinis balansas, t. y. pagal ekonominį ciklą pakoreguotas valdžios sektoriaus balansas, į kurį neįtraukiamos vienkartinės ir kitos laikinos priemonės, 2011–2013 m. kasmet vidutiniškai gerėjo beveik 0,7 % BVP, o tai atitinka Tarybos rekomendacijas. Remiantis Komisijos tarnybų 2014 m. pavasario prognoze, 2014 m. balandžio 29 d. pateikto biudžeto plano projekto ir 2014 m. gegužės 12 d. Vyriausybės paskelbtų papildomų priemonių vertinimu prognozuojama, kad 2014 m. struktūrinis balansas šiek tiek pagerės. Tomis aplinkybėmis aiškėja, kad šiuo metu susidaro maždaug 0,5 % BVP atotrūkis nuo reikalaujamo struktūrinio balanso koregavimo 2014 m. siekiant vidutinio laikotarpio tikslo, todėl galima daryti prielaidą, kad reikia sustiprinti biudžeto priemones, kuriomis būtų užtikrintas visapusiškas Stabilumo ir augimo pakto prevencinės dalies laikymasis atsižvelgiant į kylančią riziką, kad gali būti smarkiai nukrypta nuo reikalaujamo koregavimo plano;

| — | 2009–2013 m. skolos ir BVP santykis padidėjo nuo 69,2 % iki 74,5 %. Prognozuojama, kad 2014 m. bendroji valdžios sektoriaus skola išaugs iki maždaug 80 % BVP iš esmės dėl to, kad į valdžios sektoriaus skolą bus įtraukti įsipareigojimai, susiję su Hypo Alpe Adria nuvertėjusio turto perdavimu likvidavimo subjektui; |
| --- | --- |

—

2009–2013 m. skolos ir BVP santykis padidėjo nuo 69,2 % iki 74,5 %. Prognozuojama, kad 2014 m. bendroji valdžios sektoriaus skola išaugs iki maždaug 80 % BVP iš esmės dėl to, kad į valdžios sektoriaus skolą bus įtraukti įsipareigojimai, susiję su Hypo Alpe Adria nuvertėjusio turto perdavimu likvidavimo subjektui;

| (6) | nuo 2014 m., t. y. nuo metų po perviršinio deficito panaikinimo, Austrijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir ji tinkamu tempu turėtų toliau siekti savo vidutinio laikotarpio tikslo, kartu laikytis išlaidų kriterijaus ir daryti pakankamą pažangą siekdama tenkinti skolos kriterijų pagal Reglamento (EB) Nr. 1467/97 2 straipsnio 1a dalį; |
| --- | --- |

(6)

nuo 2014 m., t. y. nuo metų po perviršinio deficito panaikinimo, Austrijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir ji tinkamu tempu turėtų toliau siekti savo vidutinio laikotarpio tikslo, kartu laikytis išlaidų kriterijaus ir daryti pakankamą pažangą siekdama tenkinti skolos kriterijų pagal Reglamento (EB) Nr. 1467/97 2 straipsnio 1a dalį;

| (7) | pagal Sutarties 126 straipsnio 12 dalį Tarybos sprendimas dėl perviršinio deficito panaikinamas, kai, Tarybos nuomone, perviršinis deficitas atitinkamoje valstybėje narėje yra panaikintas; |
| --- | --- |

(7)

pagal Sutarties 126 straipsnio 12 dalį Tarybos sprendimas dėl perviršinio deficito panaikinamas, kai, Tarybos nuomone, perviršinis deficitas atitinkamoje valstybėje narėje yra panaikintas;

| (8) | Tarybos nuomone, perviršinis deficitas Austrijoje panaikintas, todėl Sprendimas 2010/282/ES turėtų būti panaikintas, |
| --- | --- |

(8)

Tarybos nuomone, perviršinis deficitas Austrijoje panaikintas, todėl Sprendimas 2010/282/ES turėtų būti panaikintas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Atlikus bendrą vertinimą daroma išvada, kad perviršinio deficito padėtis Austrijoje yra ištaisyta.

2 straipsnis

Sprendimas 2010/282/ES panaikinamas.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Austrijos Respublikai.

Priimta Liuksemburge 2014 m. birželio 20 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

G. A. HARDOUVELIS

---

(1)  2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos sprendimas 2010/282/ES dėl perviršinio deficito Austrijoje (OL L 125, 2010 5 21, p. 32).

1

(2)  1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (OL L 209, 1997 8 2, p. 6).

2

(3)  2009 m. gegužės 25 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 479/2009 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties priede pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros taikymo (OL L 145, 2009 6 10, p. 1).

3

(4)  Atsižvelgiant į 2012 m. rugsėjo 3 d.„Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo sąlygas ir stabilumo ir konvergencijos programų formos ir turinio gaires“. Žr. http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf.

4

(5)  2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 473/2013 dėl euro zonos valstybių narių biudžeto planų projektų stebėsenos bei vertinimo ir perviršinio deficito padėties ištaisymo užtikrinimo bendrųjų nuostatų (OL L 140, 2013 5 27, p. 11).

5

---

| 28.6.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 190/69 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 190/69

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2014 m. birželio 20 d.

kuriuo panaikinamas Sprendimas 2010/284/ES dėl perviršinio deficito Čekijos Respublikoje

(2014/405/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 126 straipsnio 12 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

kadangi:

| (1) | 2009 m. gruodžio 2 d. Sprendimu 2010/284/ES (1), priimtu remiantis Komisijos rekomendacija, Taryba nusprendė, kad Čekijos Respublikoje susidaręs perviršinis deficitas. Taryba pažymėjo, kad numatoma, jog 2009 m. valdžios sektoriaus deficitas Čekijos Respublikoje bus 6,6 % BVP, taigi viršys Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę, o 2009 m. numatoma bendroji valdžios sektoriaus skola sieks 35,5 % BVP, t. y. bus gerokai mažesnė už Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę. Vėliau 2009 m. rodikliai buvo patikslinti ir atitinkamai valdžios sektoriaus deficitas padidintas iki 5,8 % BVP, o skola – iki 34,6 % BVP; |
| --- | --- |

(1)

2009 m. gruodžio 2 d. Sprendimu 2010/284/ES (1), priimtu remiantis Komisijos rekomendacija, Taryba nusprendė, kad Čekijos Respublikoje susidaręs perviršinis deficitas. Taryba pažymėjo, kad numatoma, jog 2009 m. valdžios sektoriaus deficitas Čekijos Respublikoje bus 6,6 % BVP, taigi viršys Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę, o 2009 m. numatoma bendroji valdžios sektoriaus skola sieks 35,5 % BVP, t. y. bus gerokai mažesnė už Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę. Vėliau 2009 m. rodikliai buvo patikslinti ir atitinkamai valdžios sektoriaus deficitas padidintas iki 5,8 % BVP, o skola – iki 34,6 % BVP;

| (2) | 2009 m. gruodžio 2 d., vadovaudamasi Sutarties 126 straipsnio 7 dalimi ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (2) 3 straipsnio 4 dalimi ir remdamasi Komisijos rekomendacija, Taryba pateikė Čekijos Respublikai skirtą rekomendaciją, kad perviršinio deficito padėtis būtų ištaisyta ne vėliau kaip 2013 m. Ta Tarybos rekomendacija buvo paskelbta viešai; |
| --- | --- |

(2)

2009 m. gruodžio 2 d., vadovaudamasi Sutarties 126 straipsnio 7 dalimi ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (2) 3 straipsnio 4 dalimi ir remdamasi Komisijos rekomendacija, Taryba pateikė Čekijos Respublikai skirtą rekomendaciją, kad perviršinio deficito padėtis būtų ištaisyta ne vėliau kaip 2013 m. Ta Tarybos rekomendacija buvo paskelbta viešai;

| (3) | pagal Sutarčių prieduose pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros 4 straipsnį Komisija teikia šiai procedūrai vykdyti reikalingus duomenis. Taikydamos tą protokolą, pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 479/2009 (3) 3 straipsnį valstybės narės du kartus per metus, t. y. iki balandžio 1 d. ir spalio 1 d., privalo pranešti valdžios sektoriaus deficito ir skolos duomenis ir kitus susijusius kintamuosius; |
| --- | --- |

(3)

pagal Sutarčių prieduose pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros 4 straipsnį Komisija teikia šiai procedūrai vykdyti reikalingus duomenis. Taikydamos tą protokolą, pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 479/2009 (3) 3 straipsnį valstybės narės du kartus per metus, t. y. iki balandžio 1 d. ir spalio 1 d., privalo pranešti valdžios sektoriaus deficito ir skolos duomenis ir kitus susijusius kintamuosius;

| (4) | svarstydama, ar reikėtų panaikinti sprendimą dėl perviršinio deficito, Taryba sprendimą turi priimti remdamasi pateiktais duomenimis. Be to, sprendimas dėl perviršinio deficito turėtų būti panaikintas tik jei pagal Komisijos prognozes nurodoma, kad prognozės laikotarpiu deficitas neviršys 3 % BVP Sutartyje nustatytos pamatinės vertės (4); |
| --- | --- |

(4)

svarstydama, ar reikėtų panaikinti sprendimą dėl perviršinio deficito, Taryba sprendimą turi priimti remdamasi pateiktais duomenimis. Be to, sprendimas dėl perviršinio deficito turėtų būti panaikintas tik jei pagal Komisijos prognozes nurodoma, kad prognozės laikotarpiu deficitas neviršys 3 % BVP Sutartyje nustatytos pamatinės vertės (4);

| (5) | Čekijos Respublikai pateikus pranešimą iki 2014 m. balandžio 1 d., remiantis Komisijos (Eurostato) duomenimis, pateiktais pagal Reglamento (EB) Nr. 479/2009 14 straipsnį, ir Komisijos tarnybų 2014 m. pavasario prognoze pagrįstai daromos šios išvados:






  — | 2009 m. pasiekęs didžiausią 5,8 % BVP lygį Čekijos Respublikos valdžios sektoriaus deficitas buvo mažinamas ir 2013 m., t. y. per Tarybos nustatytą terminą, pasiekė 1,5 % BVP. Šį pagerėjimą lėmė pajamų ir išlaidų konsolidavimo priemonės, visų pirma sumažintos valstybės investicijos ir padidinti netiesioginiai mokesčiai, |
| --- | --- | --- |

(5)

Čekijos Respublikai pateikus pranešimą iki 2014 m. balandžio 1 d., remiantis Komisijos (Eurostato) duomenimis, pateiktais pagal Reglamento (EB) Nr. 479/2009 14 straipsnį, ir Komisijos tarnybų 2014 m. pavasario prognoze pagrįstai daromos šios išvados:

—

2009 m. pasiekęs didžiausią 5,8 % BVP lygį Čekijos Respublikos valdžios sektoriaus deficitas buvo mažinamas ir 2013 m., t. y. per Tarybos nustatytą terminą, pasiekė 1,5 % BVP. Šį pagerėjimą lėmė pajamų ir išlaidų konsolidavimo priemonės, visų pirma sumažintos valstybės investicijos ir padidinti netiesioginiai mokesčiai,

| — | 2014 m. Čekijos Respublikos konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas padidės iki 1,8 % BVP 2014 m. ir iki 2,3 % BVP 2015 m., o Komisijos tarnybų 2014 m. pavasario prognozėje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas 2014 m. sieks 1,9 % BVP, o 2015 m. – 2,4 % BVP, remiantis prielaida, kad politika nesikeis. Taigi prognozės laikotarpiu deficitas turėtų išlikti mažesnis už Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę, |
| --- | --- |

—

2014 m. Čekijos Respublikos konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas padidės iki 1,8 % BVP 2014 m. ir iki 2,3 % BVP 2015 m., o Komisijos tarnybų 2014 m. pavasario prognozėje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas 2014 m. sieks 1,9 % BVP, o 2015 m. – 2,4 % BVP, remiantis prielaida, kad politika nesikeis. Taigi prognozės laikotarpiu deficitas turėtų išlikti mažesnis už Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę,

| — | struktūrinis balansas, t. y. pagal ekonominį ciklą pakoreguotas valdžios sektoriaus balansas, į kurį neįtraukiamos vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės, laikotarpiu nuo 2010 iki 2013 m. vidutiniškai gerėjo po 1,4 % BVP per metus. Remiantis prielaida, kad politika nesikeis, prognozuojama, kad 2014 m. jis pablogės 1 % BVP (ir sudarys – 1,1 % BVP) ir dar 0,8 % BVP 2015 m., |
| --- | --- |

—

struktūrinis balansas, t. y. pagal ekonominį ciklą pakoreguotas valdžios sektoriaus balansas, į kurį neįtraukiamos vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės, laikotarpiu nuo 2010 iki 2013 m. vidutiniškai gerėjo po 1,4 % BVP per metus. Remiantis prielaida, kad politika nesikeis, prognozuojama, kad 2014 m. jis pablogės 1 % BVP (ir sudarys – 1,1 % BVP) ir dar 0,8 % BVP 2015 m.,

| — | nuo 2009 iki 2013 m. skolos ir BVP santykis padidėjo 11,5 procentinio punkto iki 46 %. Komisijos tarnybų 2014 m. pavasario prognozėje numatoma, kad valdžios sektoriaus bendroji skola 2014 m. laikinai sumažės iki 44,4 % BVP, o 2015 m. padidės iki 45,8 % BVP; |
| --- | --- |

—

nuo 2009 iki 2013 m. skolos ir BVP santykis padidėjo 11,5 procentinio punkto iki 46 %. Komisijos tarnybų 2014 m. pavasario prognozėje numatoma, kad valdžios sektoriaus bendroji skola 2014 m. laikinai sumažės iki 44,4 % BVP, o 2015 m. padidės iki 45,8 % BVP;

| (6) | nuo 2014 m., t. y. kitų metų po perviršinio deficito ištaisymo, Čekijos Respublika turi užtikrinti Stabilumo ir augimo pakto prevencinės dalies reikalavimų laikymąsi ir pasiekti, kad struktūrinis balansas atitiktų arba viršytų vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą; |
| --- | --- |

(6)

nuo 2014 m., t. y. kitų metų po perviršinio deficito ištaisymo, Čekijos Respublika turi užtikrinti Stabilumo ir augimo pakto prevencinės dalies reikalavimų laikymąsi ir pasiekti, kad struktūrinis balansas atitiktų arba viršytų vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą;

| (7) | pagal Sutarties 126 straipsnio 12 dalį Tarybos sprendimas dėl perviršinio deficito panaikinamas, kai, Tarybos nuomone, perviršinio deficito padėtis atitinkamoje valstybėje narėje ištaisoma; |
| --- | --- |

(7)

pagal Sutarties 126 straipsnio 12 dalį Tarybos sprendimas dėl perviršinio deficito panaikinamas, kai, Tarybos nuomone, perviršinio deficito padėtis atitinkamoje valstybėje narėje ištaisoma;

| (8) | Tarybos nuomone, perviršinio deficito padėtis Čekijos Respublikoje ištaisyta, todėl Sprendimas 2010/284/ES turėtų būti panaikintas, |
| --- | --- |

(8)

Tarybos nuomone, perviršinio deficito padėtis Čekijos Respublikoje ištaisyta, todėl Sprendimas 2010/284/ES turėtų būti panaikintas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Atlikus bendrą vertinimą daroma išvada, kad perviršinio deficito padėtis Čekijos Respublikoje ištaisyta.

2 straipsnis

Sprendimas 2010/284/ES panaikinamas.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Čekijos Respublikai.

Priimta Liuksemburge 2014 m. birželio 20 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

G. A. HARDOUVELIS

---

(1)  2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos sprendimas 2010/284/ES dėl perviršinio deficito Čekijos Respublikoje (OL L 125, 2010 5 21, p. 36).

1

(2)  1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (OL L 209, 1997 8 2, p. 6).

2

(3)  2009 m. gegužės 25 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 479/2009 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties priede pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros taikymo (OL L 145, 2009 6 10, p. 1).

3

(4)  Atsižvelgiant į 2012 m. rugsėjo 3 d.„Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo sąlygas ir stabilumo ir konvergencijos programų formos ir turinio gaires“. Žr.: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf.

4

---

| 28.6.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 190/71 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 190/71

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2014 m. birželio 20 d.

kuriuo panaikinamas Sprendimas 2010/407/ES dėl perviršinio deficito Danijoje

(2014/406/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 126 straipsnio 12 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

kadangi:

| (1) | 2010 m. liepos 13 d. Sprendimu 2010/407/ES (1), priimtu remiantis Komisijos rekomendacija, Taryba nusprendė, kad Danijoje susidaręs perviršinis deficitas. Taryba pažymėjo, kad remiantis Danijos valdžios institucijų 2010 m. balandžio mėn. praneštais duomenimis 2010 m. planuojamas valdžios sektoriaus deficitas buvo 5,4 % BVP ir viršijo Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę. Buvo numatoma, kad bendroji valdžios sektoriaus skola 2010 m. sieks 45,1 % BVP, t. y. bus daug mažesnė už Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę. Vėliau 2010 m. rodikliai buvo patikslinti ir atitinkamai valdžios sektoriaus deficitas sumažintas iki 2,5 % BVP, o skola – iki 42,8 % BVP; |
| --- | --- |

(1)

2010 m. liepos 13 d. Sprendimu 2010/407/ES (1), priimtu remiantis Komisijos rekomendacija, Taryba nusprendė, kad Danijoje susidaręs perviršinis deficitas. Taryba pažymėjo, kad remiantis Danijos valdžios institucijų 2010 m. balandžio mėn. praneštais duomenimis 2010 m. planuojamas valdžios sektoriaus deficitas buvo 5,4 % BVP ir viršijo Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę. Buvo numatoma, kad bendroji valdžios sektoriaus skola 2010 m. sieks 45,1 % BVP, t. y. bus daug mažesnė už Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę. Vėliau 2010 m. rodikliai buvo patikslinti ir atitinkamai valdžios sektoriaus deficitas sumažintas iki 2,5 % BVP, o skola – iki 42,8 % BVP;

| (2) | 2010 m. liepos 13 d., vadovaudamasi Sutarties 126 straipsnio 7 dalimi ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (2) 3 straipsnio 4 dalimi ir remdamasi Komisijos rekomendacija, Taryba pateikė Danijai skirtą rekomendaciją, kad perviršinio deficito padėtis būtų ištaisyta ne vėliau kaip 2013 m. Ta Tarybos rekomendacija buvo paskelbta viešai; |
| --- | --- |

(2)

2010 m. liepos 13 d., vadovaudamasi Sutarties 126 straipsnio 7 dalimi ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (2) 3 straipsnio 4 dalimi ir remdamasi Komisijos rekomendacija, Taryba pateikė Danijai skirtą rekomendaciją, kad perviršinio deficito padėtis būtų ištaisyta ne vėliau kaip 2013 m. Ta Tarybos rekomendacija buvo paskelbta viešai;

| (3) | pagal Sutarčių prieduose pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros 4 straipsnį Komisija teikia šiai procedūrai vykdyti reikalingus duomenis. Taikydamos tą protokolą, pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 479/2009 (3) 3 straipsnį valstybės narės du kartus per metus, t. y. iki balandžio 1 d. ir spalio 1 d., privalo pranešti valdžios sektoriaus deficito ir skolos duomenis ir kitus susijusius kintamuosius; |
| --- | --- |

(3)

pagal Sutarčių prieduose pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros 4 straipsnį Komisija teikia šiai procedūrai vykdyti reikalingus duomenis. Taikydamos tą protokolą, pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 479/2009 (3) 3 straipsnį valstybės narės du kartus per metus, t. y. iki balandžio 1 d. ir spalio 1 d., privalo pranešti valdžios sektoriaus deficito ir skolos duomenis ir kitus susijusius kintamuosius;

| (4) | svarstydama, ar reikėtų panaikinti sprendimą dėl perviršinio deficito, Taryba sprendimą turi priimti remdamasi pateiktais duomenimis. Be to, sprendimas dėl perviršinio deficito turėtų būti panaikintas tik jei pagal Komisijos prognozes nurodoma, kad prognozės laikotarpiu deficitas neviršys Sutartyje nustatytos 3 % BVP pamatinės ribos (4); |
| --- | --- |

(4)

svarstydama, ar reikėtų panaikinti sprendimą dėl perviršinio deficito, Taryba sprendimą turi priimti remdamasi pateiktais duomenimis. Be to, sprendimas dėl perviršinio deficito turėtų būti panaikintas tik jei pagal Komisijos prognozes nurodoma, kad prognozės laikotarpiu deficitas neviršys Sutartyje nustatytos 3 % BVP pamatinės ribos (4);

| (5) | Danijai pateikus pranešimą iki 2014 m. balandžio 1 d., remiantis Komisijos (Eurostato) duomenimis, pateiktais pagal Reglamento (EB) Nr. 479/2009 14 straipsnį, ir Komisijos tarnybų 2014 m. pavasario prognoze pagrįstai daromos šios išvados:






  — | valdžios sektoriaus deficitas 2010–2013 m. laikotarpiu neviršijo 3 % BVP Sutartyje nustatytos pamatinės vertės, išskyrus 2012 m., kai balansą neigiamai paveikė vienkartinė kompensacija, susijusi su 2011 m. pensijų reforma. Apskaičiuota, kad vienkartinė kompensacija fiskalinį balansą 2012 m. pablogino 1,6 % BVP. Valdžios sektoriaus deficitas siekė 2,5 % BVP 2010 m., 1,9 % BVP 2011 m., 3,8 % BVP 2012 m. ir 0,8 % BVP 2013 m. Fiskalinio balanso pagerėjimą lėmė pajamų ir išlaidų konsolidavimo priemonės, visų pirma apribotas valdžios sektoriaus vartojimo augimas; |
| --- | --- | --- |

(5)

Danijai pateikus pranešimą iki 2014 m. balandžio 1 d., remiantis Komisijos (Eurostato) duomenimis, pateiktais pagal Reglamento (EB) Nr. 479/2009 14 straipsnį, ir Komisijos tarnybų 2014 m. pavasario prognoze pagrįstai daromos šios išvados:

—

valdžios sektoriaus deficitas 2010–2013 m. laikotarpiu neviršijo 3 % BVP Sutartyje nustatytos pamatinės vertės, išskyrus 2012 m., kai balansą neigiamai paveikė vienkartinė kompensacija, susijusi su 2011 m. pensijų reforma. Apskaičiuota, kad vienkartinė kompensacija fiskalinį balansą 2012 m. pablogino 1,6 % BVP. Valdžios sektoriaus deficitas siekė 2,5 % BVP 2010 m., 1,9 % BVP 2011 m., 3,8 % BVP 2012 m. ir 0,8 % BVP 2013 m. Fiskalinio balanso pagerėjimą lėmė pajamų ir išlaidų konsolidavimo priemonės, visų pirma apribotas valdžios sektoriaus vartojimo augimas;

| — | Danijos 2014 m. konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas bus 1,3 % BVP 2014 m. ir 2,9 % BVP 2015 m. 2013–2014 m. laikotarpiu poveikį viešiesiems finansams daro vienkartinės pajamos dėl esamos kapitalo pensijų schemos restruktūrizavimo – šia priemone suteikta galimybė būsimų kaupiamųjų pensijų mokestines prievoles išmokėti pagal palankesnį tarifą. Numatoma, kad dėl šios priemonės abiem metais fiskalinis balansas pagerės beveik 1,8 % BVP. 2015 m. ši priemonė poveikio nedarys, todėl numatoma, kad padidės viešųjų finansų deficitas. Komisijos tarnybų 2014 m. pavasario prognozėje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas 2014 m. sieks 1,2 % BVP ir 2,7 % BVP 2015 m. Taigi prognozės laikotarpiu deficitas turėtų išlikti mažesnis už 3 % BVP Sutartyje nustatytą pamatinę vertę; |
| --- | --- |

—

Danijos 2014 m. konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas bus 1,3 % BVP 2014 m. ir 2,9 % BVP 2015 m. 2013–2014 m. laikotarpiu poveikį viešiesiems finansams daro vienkartinės pajamos dėl esamos kapitalo pensijų schemos restruktūrizavimo – šia priemone suteikta galimybė būsimų kaupiamųjų pensijų mokestines prievoles išmokėti pagal palankesnį tarifą. Numatoma, kad dėl šios priemonės abiem metais fiskalinis balansas pagerės beveik 1,8 % BVP. 2015 m. ši priemonė poveikio nedarys, todėl numatoma, kad padidės viešųjų finansų deficitas. Komisijos tarnybų 2014 m. pavasario prognozėje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas 2014 m. sieks 1,2 % BVP ir 2,7 % BVP 2015 m. Taigi prognozės laikotarpiu deficitas turėtų išlikti mažesnis už 3 % BVP Sutartyje nustatytą pamatinę vertę;

| — | remiantis prielaida, kad politika nesikeis, prognozuojama, kad struktūrinis balansas, t. y. pagal ekonominį ciklą pakoreguotas valdžios sektoriaus balansas, į kurį neįtraukiamos vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės, nuo 2011 iki 2013 m. iš viso pagerėjęs 0,7 % BVP, 2014 m. pablogės 0,8 % BVP (ir sudarys – 0,2 % BVP) ir dar 0,3 % BVP 2015 m.; |
| --- | --- |

—

remiantis prielaida, kad politika nesikeis, prognozuojama, kad struktūrinis balansas, t. y. pagal ekonominį ciklą pakoreguotas valdžios sektoriaus balansas, į kurį neįtraukiamos vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės, nuo 2011 iki 2013 m. iš viso pagerėjęs 0,7 % BVP, 2014 m. pablogės 0,8 % BVP (ir sudarys – 0,2 % BVP) ir dar 0,3 % BVP 2015 m.;

| — | Komisijos tarnybų 2014 m. pavasario prognozėje numatoma, kad bendroji valdžios sektoriaus skola 2014 m. sumažės iki 43,5 % BVP, o 2015 m. padidės iki 44,9 % BVP, t. y. bus mažesnė už Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę; |
| --- | --- |

—

Komisijos tarnybų 2014 m. pavasario prognozėje numatoma, kad bendroji valdžios sektoriaus skola 2014 m. sumažės iki 43,5 % BVP, o 2015 m. padidės iki 44,9 % BVP, t. y. bus mažesnė už Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę;

| (6) | nuo 2014 m., t. y. kitų metų po perviršinio deficito ištaisymo, Danija turi užtikrinti Stabilumo ir augimo pakto prevencinės dalies reikalavimų laikymąsi ir pasiekti, kad struktūrinis biudžeto balansas atitiktų arba viršytų vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą; |
| --- | --- |

(6)

nuo 2014 m., t. y. kitų metų po perviršinio deficito ištaisymo, Danija turi užtikrinti Stabilumo ir augimo pakto prevencinės dalies reikalavimų laikymąsi ir pasiekti, kad struktūrinis biudžeto balansas atitiktų arba viršytų vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą;

| (7) | pagal Sutarties 126 straipsnio 12 dalį Tarybos sprendimas dėl perviršinio deficito panaikinamas, kai, Tarybos nuomone, perviršinis deficitas atitinkamoje valstybėje narėje ištaisomas; |
| --- | --- |

(7)

pagal Sutarties 126 straipsnio 12 dalį Tarybos sprendimas dėl perviršinio deficito panaikinamas, kai, Tarybos nuomone, perviršinis deficitas atitinkamoje valstybėje narėje ištaisomas;

| (8) | Tarybos nuomone, perviršinis deficitas Danijoje ištaisytas, todėl Sprendimas 2010/407/ES turėtų būti panaikintas, |
| --- | --- |

(8)

Tarybos nuomone, perviršinis deficitas Danijoje ištaisytas, todėl Sprendimas 2010/407/ES turėtų būti panaikintas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Atlikus bendrą vertinimą daroma išvada, kad perviršinis deficitas Danijoje ištaisytas.

2 straipsnis

Sprendimas 2010/407/ES panaikinamas.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Danijos Karalystei.

Priimta Liuksemburge 2014 m. birželio 20 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

G. A. HARDOUVELIS

---

(1)  2010 m. liepos 13 d. Tarybos sprendimas 2010/407/ES dėl perviršinio deficito Danijoje (OL L 189, 2010 7 22, p. 15).

1

(2)  1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (OL L 209, 1997 8 2, p. 6).

2

(3)  2009 m. gegužės 25 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 479/2009 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties priede pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros taikymo (OL L 145, 2009 6 10, p. 1).

3

(4)  Atsižvelgiant į 2012 m. rugsėjo 3 d.„Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo sąlygas ir stabilumo ir konvergencijos programų formos ir turinio gaires“. Žr.: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf.

4

---

| 28.6.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 190/73 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 190/73

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2014 m. birželio 20 d.

kuriuo panaikinamas Sprendimas 2010/287/ES dėl perviršinio deficito Nyderlanduose

(2014/407/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 126 straipsnio 12 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

kadangi:

| (1) | 2009 m. gruodžio 2 d. Sprendimu 2010/287/ES (1), priimtu remiantis Komisijos rekomendacija, Taryba nusprendė, kad Nyderlanduose susidaręs perviršinis deficitas. Taryba pažymėjo, kad 2009 m. planuojamas valdžios sektoriaus deficitas buvo 4,8 % BVP ir viršijo Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę, o 2009 m. planuojama bendroji valdžios sektoriaus skola siekė 59,7 % BVP ir nesiekė Sutartyje nustatytos 60 % BVP pamatinės vertės. Vėliau 2009 m. rodikliai buvo patikslinti ir atitinkamai valdžios sektoriaus deficitas padidintas iki 5,6 % BVP, o skola – iki 60,8 % BVP; |
| --- | --- |

(1)

2009 m. gruodžio 2 d. Sprendimu 2010/287/ES (1), priimtu remiantis Komisijos rekomendacija, Taryba nusprendė, kad Nyderlanduose susidaręs perviršinis deficitas. Taryba pažymėjo, kad 2009 m. planuojamas valdžios sektoriaus deficitas buvo 4,8 % BVP ir viršijo Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę, o 2009 m. planuojama bendroji valdžios sektoriaus skola siekė 59,7 % BVP ir nesiekė Sutartyje nustatytos 60 % BVP pamatinės vertės. Vėliau 2009 m. rodikliai buvo patikslinti ir atitinkamai valdžios sektoriaus deficitas padidintas iki 5,6 % BVP, o skola – iki 60,8 % BVP;

| (2) | 2009 m. gruodžio 2 d., vadovaudamasi Sutarties 126 straipsnio 7 dalimi ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (2) 3 straipsnio 4 dalimi ir remdamasi Komisijos rekomendacija, Taryba pateikė Nyderlandams skirtą rekomendaciją, kad perviršinio deficito padėtis būtų ištaisyta ne vėliau kaip 2013 m. Ta Tarybos rekomendacija buvo paskelbta viešai; |
| --- | --- |

(2)

2009 m. gruodžio 2 d., vadovaudamasi Sutarties 126 straipsnio 7 dalimi ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (2) 3 straipsnio 4 dalimi ir remdamasi Komisijos rekomendacija, Taryba pateikė Nyderlandams skirtą rekomendaciją, kad perviršinio deficito padėtis būtų ištaisyta ne vėliau kaip 2013 m. Ta Tarybos rekomendacija buvo paskelbta viešai;

| (3) | 2013 m. birželio 21 d. Taryba padarė išvadą, kad Nyderlandai ėmėsi veiksmingų priemonių vykdydami 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją pagal Sutarties 126 straipsnio 7 dalį ir kad priėmus pirminę rekomendaciją kilo netikėtų neigiamų ekonominių įvykių, turinčių didelį nepalankų poveikį valstybės finansams. Todėl Taryba, vadovaudamasi Komisijos rekomendacija, priėjo prie išvados, jog Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 5 dalyje numatytos sąlygos tenkinamos, kad Nyderlandams būtų pateikta nauja rekomendacija pagal Sutarties 126 straipsnio 7 dalį tam, kad perviršinio deficito padėtis būtų ištaisyta ne vėliau kaip 2014 m. Ta nauja Tarybos rekomendacija buvo paskelbta viešai; |
| --- | --- |

(3)

2013 m. birželio 21 d. Taryba padarė išvadą, kad Nyderlandai ėmėsi veiksmingų priemonių vykdydami 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją pagal Sutarties 126 straipsnio 7 dalį ir kad priėmus pirminę rekomendaciją kilo netikėtų neigiamų ekonominių įvykių, turinčių didelį nepalankų poveikį valstybės finansams. Todėl Taryba, vadovaudamasi Komisijos rekomendacija, priėjo prie išvados, jog Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 5 dalyje numatytos sąlygos tenkinamos, kad Nyderlandams būtų pateikta nauja rekomendacija pagal Sutarties 126 straipsnio 7 dalį tam, kad perviršinio deficito padėtis būtų ištaisyta ne vėliau kaip 2014 m. Ta nauja Tarybos rekomendacija buvo paskelbta viešai;

| (4) | pagal Sutarčių prieduose pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros 4 straipsnį Komisija teikia šiai procedūrai vykdyti reikalingus duomenis. Taikydamos tą protokolą, pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 479/2009 (3) 3 straipsnį valstybės narės du kartus per metus, t. y. iki balandžio 1 d. ir spalio 1 d., privalo pranešti valdžios sektoriaus deficito ir skolos duomenis ir kitus susijusius kintamuosius; |
| --- | --- |

(4)

pagal Sutarčių prieduose pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros 4 straipsnį Komisija teikia šiai procedūrai vykdyti reikalingus duomenis. Taikydamos tą protokolą, pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 479/2009 (3) 3 straipsnį valstybės narės du kartus per metus, t. y. iki balandžio 1 d. ir spalio 1 d., privalo pranešti valdžios sektoriaus deficito ir skolos duomenis ir kitus susijusius kintamuosius;

| (5) | svarstydama, ar reikėtų panaikinti sprendimą dėl perviršinio deficito, Taryba sprendimą turi priimti remdamasi pateiktais duomenimis. Be to, sprendimas dėl perviršinio deficito turėtų būti panaikintas tik jei pagal Komisijos prognozes nurodoma, kad prognozės laikotarpiu deficitas neviršys Sutartyje nustatytos 3 % BVP pamatinės vertės (4); |
| --- | --- |

(5)

svarstydama, ar reikėtų panaikinti sprendimą dėl perviršinio deficito, Taryba sprendimą turi priimti remdamasi pateiktais duomenimis. Be to, sprendimas dėl perviršinio deficito turėtų būti panaikintas tik jei pagal Komisijos prognozes nurodoma, kad prognozės laikotarpiu deficitas neviršys Sutartyje nustatytos 3 % BVP pamatinės vertės (4);

| (6) | Nyderlandams pateikus pranešimą iki 2014 m. balandžio 1 d., remiantis Komisijos (Eurostato) duomenimis, pateiktais pagal Reglamento (EB) Nr. 479/2009 14 straipsnį, 2014 m. stabilumo programa ir Komisijos tarnybų 2014 m. pavasario prognoze pagrįstai daromos šios išvados:






  — | 2009 m. pasiekęs didžiausią 5,6 % BVP lygį Nyderlandų valdžios sektoriaus deficitas buvo nuolat mažinamas ir 2013 m. neviršijo 2,5 % BVP (5). Šį pagerėjimą lėmė išlaidų ir pajamų konsolidavimo priemonės, visų pirma padidinti (netiesioginiai) mokesčiai ir sumažintos valstybės išlaidos; |
| --- | --- | --- |

(6)

Nyderlandams pateikus pranešimą iki 2014 m. balandžio 1 d., remiantis Komisijos (Eurostato) duomenimis, pateiktais pagal Reglamento (EB) Nr. 479/2009 14 straipsnį, 2014 m. stabilumo programa ir Komisijos tarnybų 2014 m. pavasario prognoze pagrįstai daromos šios išvados:

—

2009 m. pasiekęs didžiausią 5,6 % BVP lygį Nyderlandų valdžios sektoriaus deficitas buvo nuolat mažinamas ir 2013 m. neviršijo 2,5 % BVP (5). Šį pagerėjimą lėmė išlaidų ir pajamų konsolidavimo priemonės, visų pirma padidinti (netiesioginiai) mokesčiai ir sumažintos valstybės išlaidos;

| — | 2014 m. Nyderlandų stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas padidės iki 2,9 % BVP 2014 m. ir sumažės iki 2,1 % BVP 2015 m., o Komisijos tarnybų 2014 m. pavasario prognozėje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas 2014 m. neviršys 2,8 % BVP, o 2015 m. – 1,8 % BVP. Taigi prognozės laikotarpiu deficitas turėtų išlikti mažesnis už Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę; |
| --- | --- |

—

2014 m. Nyderlandų stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas padidės iki 2,9 % BVP 2014 m. ir sumažės iki 2,1 % BVP 2015 m., o Komisijos tarnybų 2014 m. pavasario prognozėje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas 2014 m. neviršys 2,8 % BVP, o 2015 m. – 1,8 % BVP. Taigi prognozės laikotarpiu deficitas turėtų išlikti mažesnis už Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę;

| — | remiantis prielaida, kad politika nesikeis, prognozuojama, kad struktūrinis balansas, t. y. pagal ekonominį ciklą pakoreguotas valdžios sektoriaus balansas, į kurį neįtraukiamos vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės, 2013 m. pagerėjęs 1,4 % BVP, 2014 m. stabilizuosis ir 2015 m. pagerės 0,5 procentinio punkto. Tomis aplinkybėmis aiškėja, kad šiuo metu atsiranda 0,5 % BVP atotrūkis, palyginti su reikiamu struktūrinio balanso koregavimu 2014 m. siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Tai rodo, jog reikia stiprinti biudžeto priemones, siekiant užtikrinti, kad būtų visiškai laikomasi Stabilumo ir augimo pakto prevencinės dalies reikalavimų, atsižvelgiant į atsirandantį pavojų, jog gali būti smarkiai nukrypta nuo reikiamo koregavimo plano; |
| --- | --- |

—

remiantis prielaida, kad politika nesikeis, prognozuojama, kad struktūrinis balansas, t. y. pagal ekonominį ciklą pakoreguotas valdžios sektoriaus balansas, į kurį neįtraukiamos vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės, 2013 m. pagerėjęs 1,4 % BVP, 2014 m. stabilizuosis ir 2015 m. pagerės 0,5 procentinio punkto. Tomis aplinkybėmis aiškėja, kad šiuo metu atsiranda 0,5 % BVP atotrūkis, palyginti su reikiamu struktūrinio balanso koregavimu 2014 m. siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Tai rodo, jog reikia stiprinti biudžeto priemones, siekiant užtikrinti, kad būtų visiškai laikomasi Stabilumo ir augimo pakto prevencinės dalies reikalavimų, atsižvelgiant į atsirandantį pavojų, jog gali būti smarkiai nukrypta nuo reikiamo koregavimo plano;

| — | nuo 2010 iki 2013 m. skolos ir BVP santykis padidėjo maždaug 10 procentinių punktų iki 73,5 %. Komisijos tarnybų 2014 m. pavasario prognozėje numatoma, kad valdžios sektoriaus skola 2014 m. dar padidės iki 73,8 % BVP ir sumažės iki 73,4 % BVP 2015 m.; |
| --- | --- |

—

nuo 2010 iki 2013 m. skolos ir BVP santykis padidėjo maždaug 10 procentinių punktų iki 73,5 %. Komisijos tarnybų 2014 m. pavasario prognozėje numatoma, kad valdžios sektoriaus skola 2014 m. dar padidės iki 73,8 % BVP ir sumažės iki 73,4 % BVP 2015 m.;

| (7) | nuo 2014 m., t. y. kitų metų po perviršinio deficito ištaisymo, Nyderlandai turi užtikrinti Stabilumo ir augimo pakto prevencinės dalies reikalavimų laikymąsi ir tinkamu tempu turėtų toliau siekti savo vidutinės trukmės laikotarpio tikslo, kartu laikytis išlaidų kriterijaus ir daryti pakankamą pažangą siekdami atitikti skolos kriterijų pagal Reglamento (EB) Nr. 1467/97 2 straipsnio 1a dalį; |
| --- | --- |

(7)

nuo 2014 m., t. y. kitų metų po perviršinio deficito ištaisymo, Nyderlandai turi užtikrinti Stabilumo ir augimo pakto prevencinės dalies reikalavimų laikymąsi ir tinkamu tempu turėtų toliau siekti savo vidutinės trukmės laikotarpio tikslo, kartu laikytis išlaidų kriterijaus ir daryti pakankamą pažangą siekdami atitikti skolos kriterijų pagal Reglamento (EB) Nr. 1467/97 2 straipsnio 1a dalį;

| (8) | pagal Sutarties 126 straipsnio 12 dalį Tarybos sprendimas dėl perviršinio deficito panaikinamas, kai, Tarybos nuomone, perviršinis deficitas atitinkamoje valstybėje narėje ištaisomas; |
| --- | --- |

(8)

pagal Sutarties 126 straipsnio 12 dalį Tarybos sprendimas dėl perviršinio deficito panaikinamas, kai, Tarybos nuomone, perviršinis deficitas atitinkamoje valstybėje narėje ištaisomas;

| (9) | Tarybos nuomone, perviršinis deficitas Nyderlanduose ištaisytas, todėl Sprendimas 2010/287/ES turėtų būti panaikintas, |
| --- | --- |

(9)

Tarybos nuomone, perviršinis deficitas Nyderlanduose ištaisytas, todėl Sprendimas 2010/287/ES turėtų būti panaikintas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Atlikus bendrą vertinimą daroma išvada, kad perviršinis deficitas Nyderlanduose ištaisytas.

2 straipsnis

Sprendimas 2010/287/ES panaikinamas.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Nyderlandų Karalystei.

Priimta Liuksemburge 2014 m. birželio 20 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

G. A. HARDOUVELIS

---

(1)  2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos sprendimas 2010/287/ES dėl perviršinio deficito Nyderlanduose (OL L 125, 2010 5 21, p. 42).

1

(2)  1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (OL L 209, 1997 8 2, p. 6).

2

(3)  2009 m. gegužės 25 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 479/2009 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties priede pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros taikymo (OL L 145, 2009 6 10, p. 1).

3

(4)  Atsižvelgiant į 2012 m. rugsėjo 3 d.„Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo sąlygas ir stabilumo ir konvergencijos programų formos ir turinio gaires“. Žr.: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf

4

(5)  Didelį poveikį 2013 m. valdžios sektoriaus deficitui padarė SNS Reaal nacionalizavimas. Remiantis naujausiu Nyderlandų statistikos biuro (CBS) vertinimu laikoma, kad nacionalizavimas poveikio galutiniam deficitui nepadarė, tačiau dar nepriimtas galutinis Eurostato sprendimas dėl klasifikavimo. Remiantis šiuo metu turima informacija dėl nacionalizavimo deficitas gali padidėti ne daugiau kaip 0,3 % BVP.

5

SNS Reaal

---

| 28.6.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 190/76 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 190/76

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2014 m. birželio 20 d.

kuriuo panaikinamas Sprendimas 2010/290/ES dėl perviršinio deficito Slovakijoje

(2014/408/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 126 straipsnio 12 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

kadangi:

| (1) | 2009 m. gruodžio 2 d. Sprendimu 2010/290/ES (1), priimtu remiantis Komisijos rekomendacija, Taryba nusprendė, kad Slovakijoje susidaręs perviršinis deficitas. Taryba pažymėjo, kad remiantis Slovakijos valdžios institucijų 2009 m. spalio mėn. praneštais duomenimis numatoma, jog 2009 m. valdžios sektoriaus deficitas Slovakijoje bus 6,3 % BVP ir viršys Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę, o 2009 m. numatoma bendroji valdžios sektoriaus skola sieks maždaug 36 % BVP, t. y. bus gerokai mažesnė už Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę. Valdžios sektoriaus deficitas ir skola 2009 m. atitinkamai siekė 8 % BVP ir 35,6 % BVP; |
| --- | --- |

(1)

2009 m. gruodžio 2 d. Sprendimu 2010/290/ES (1), priimtu remiantis Komisijos rekomendacija, Taryba nusprendė, kad Slovakijoje susidaręs perviršinis deficitas. Taryba pažymėjo, kad remiantis Slovakijos valdžios institucijų 2009 m. spalio mėn. praneštais duomenimis numatoma, jog 2009 m. valdžios sektoriaus deficitas Slovakijoje bus 6,3 % BVP ir viršys Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę, o 2009 m. numatoma bendroji valdžios sektoriaus skola sieks maždaug 36 % BVP, t. y. bus gerokai mažesnė už Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę. Valdžios sektoriaus deficitas ir skola 2009 m. atitinkamai siekė 8 % BVP ir 35,6 % BVP;

| (2) | 2009 m. gruodžio 2 d., vadovaudamasi Sutarties 126 straipsnio 7 dalimi ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (2) 3 straipsnio 4 dalimi ir remdamasi Komisijos rekomendacija, Taryba pateikė Slovakijai skirtą rekomendaciją, kad perviršinio deficito padėtis būtų ištaisyta ne vėliau kaip 2013 m. Ta Tarybos rekomendacija buvo paskelbta viešai; |
| --- | --- |

(2)

2009 m. gruodžio 2 d., vadovaudamasi Sutarties 126 straipsnio 7 dalimi ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (2) 3 straipsnio 4 dalimi ir remdamasi Komisijos rekomendacija, Taryba pateikė Slovakijai skirtą rekomendaciją, kad perviršinio deficito padėtis būtų ištaisyta ne vėliau kaip 2013 m. Ta Tarybos rekomendacija buvo paskelbta viešai;

| (3) | pagal Sutarčių prieduose pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros 4 straipsnį Komisija teikia šiai procedūrai vykdyti reikalingus duomenis. Taikydamos tą protokolą, pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 479/2009 (3) 3 straipsnį valstybės narės du kartus per metus, t. y. iki balandžio 1 d. ir spalio 1 d., privalo pranešti valdžios sektoriaus deficito ir skolos duomenis ir kitus susijusius kintamuosius; |
| --- | --- |

(3)

pagal Sutarčių prieduose pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros 4 straipsnį Komisija teikia šiai procedūrai vykdyti reikalingus duomenis. Taikydamos tą protokolą, pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 479/2009 (3) 3 straipsnį valstybės narės du kartus per metus, t. y. iki balandžio 1 d. ir spalio 1 d., privalo pranešti valdžios sektoriaus deficito ir skolos duomenis ir kitus susijusius kintamuosius;

| (4) | svarstydama, ar reikėtų panaikinti sprendimą dėl perviršinio deficito, Taryba sprendimą turi priimti remdamasi pateiktais duomenimis. Be to, sprendimas dėl perviršinio deficito turėtų būti panaikintas tik jei pagal Komisijos prognozes nurodoma, kad prognozės laikotarpiu deficitas neviršys Sutartyje nustatytos 3 % BVP pamatinės ribos (4); |
| --- | --- |

(4)

svarstydama, ar reikėtų panaikinti sprendimą dėl perviršinio deficito, Taryba sprendimą turi priimti remdamasi pateiktais duomenimis. Be to, sprendimas dėl perviršinio deficito turėtų būti panaikintas tik jei pagal Komisijos prognozes nurodoma, kad prognozės laikotarpiu deficitas neviršys Sutartyje nustatytos 3 % BVP pamatinės ribos (4);

| (5) | Slovakijai pateikus pranešimą iki 2014 m. balandžio 1 d., remiantis Komisijos (Eurostato) duomenimis, pateiktais pagal Reglamento (EB) Nr. 479/2009 14 straipsnį, ir Komisijos tarnybų 2014 m. pavasario prognoze pagrįstai daromos šios išvados:






  — | 2009 m. pasiekęs didžiausią 8 % BVP lygį Slovakijos valdžios sektoriaus deficitas laikantis 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendacijos 2013 m. buvo sumažintas iki 2,8 % BVP. Deficito ištaisymą lėmė pajamų ir išlaidų fiskalinio konsolidavimo priemonės, įskaitant vienkartines priemones; |
| --- | --- | --- |

(5)

Slovakijai pateikus pranešimą iki 2014 m. balandžio 1 d., remiantis Komisijos (Eurostato) duomenimis, pateiktais pagal Reglamento (EB) Nr. 479/2009 14 straipsnį, ir Komisijos tarnybų 2014 m. pavasario prognoze pagrįstai daromos šios išvados:

—

2009 m. pasiekęs didžiausią 8 % BVP lygį Slovakijos valdžios sektoriaus deficitas laikantis 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendacijos 2013 m. buvo sumažintas iki 2,8 % BVP. Deficito ištaisymą lėmė pajamų ir išlaidų fiskalinio konsolidavimo priemonės, įskaitant vienkartines priemones;

| — | 2014 m. stabilumo programa siekiama, kad nominalus deficitas 2014 m. neviršytų 2,6 % BVP ir toliau būtų mažinamas iki 2,5 % BVP 2015 m., 1,6 % BVP 2016 m. ir 0,5 % BVP 2017 m. Komisijos tarnybų 2014 m. pavasario prognozėje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas 2014 m. šiek tiek padidės iki 2,9 % BVP, o 2015 m. vėl neviršys 2,8 % BVP. Taigi prognozės laikotarpiu deficitas turėtų išlikti mažesnis už Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę; |
| --- | --- |

—

2014 m. stabilumo programa siekiama, kad nominalus deficitas 2014 m. neviršytų 2,6 % BVP ir toliau būtų mažinamas iki 2,5 % BVP 2015 m., 1,6 % BVP 2016 m. ir 0,5 % BVP 2017 m. Komisijos tarnybų 2014 m. pavasario prognozėje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas 2014 m. šiek tiek padidės iki 2,9 % BVP, o 2015 m. vėl neviršys 2,8 % BVP. Taigi prognozės laikotarpiu deficitas turėtų išlikti mažesnis už Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę;

| — | struktūrinis balansas, t. y. pagal ekonominį ciklą pakoreguotas valdžios sektoriaus balansas, į kurį neįtraukiamos vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės, 2010–2013 m. laikotarpiu vidutiniškai gerėjo po 1,5 % BVP per metus. Remiantis prielaida, kad politika nesikeis, prognozuojama, kad 2014 m. jis šiek tiek pablogės, tačiau 2015 m. pagerės. Tomis aplinkybėmis aiškėja, kad atsiranda 0,3 % BVP atotrūkis, palyginti su reikiamu struktūrinio balanso koregavimu 2014 m. siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Tai rodo, jog reikia stiprinti biudžeto priemones, siekiant užtikrinti, kad būtų visiškai laikomasi Stabilumo ir augimo pakto prevencinės dalies reikalavimų, atsižvelgiant į atsirandantį pavojų, jog gali būti nukrypta nuo reikiamo koregavimo plano; |
| --- | --- |

—

struktūrinis balansas, t. y. pagal ekonominį ciklą pakoreguotas valdžios sektoriaus balansas, į kurį neįtraukiamos vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės, 2010–2013 m. laikotarpiu vidutiniškai gerėjo po 1,5 % BVP per metus. Remiantis prielaida, kad politika nesikeis, prognozuojama, kad 2014 m. jis šiek tiek pablogės, tačiau 2015 m. pagerės. Tomis aplinkybėmis aiškėja, kad atsiranda 0,3 % BVP atotrūkis, palyginti su reikiamu struktūrinio balanso koregavimu 2014 m. siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Tai rodo, jog reikia stiprinti biudžeto priemones, siekiant užtikrinti, kad būtų visiškai laikomasi Stabilumo ir augimo pakto prevencinės dalies reikalavimų, atsižvelgiant į atsirandantį pavojų, jog gali būti nukrypta nuo reikiamo koregavimo plano;

| — | valdžios sektoriaus skola 2013 m. sudarė 55,4 % BVP. Komisijos tarnybų 2014 m. pavasario prognozėje numatoma, kad valdžios sektoriaus skola 2014 m. dar padidės iki 56,3 % BVP ir 57,8 % BVP 2015 m.; |
| --- | --- |

—

valdžios sektoriaus skola 2013 m. sudarė 55,4 % BVP. Komisijos tarnybų 2014 m. pavasario prognozėje numatoma, kad valdžios sektoriaus skola 2014 m. dar padidės iki 56,3 % BVP ir 57,8 % BVP 2015 m.;

| (6) | nuo 2014 m., t. y. kitų metų po perviršinio deficito ištaisymo, Slovakija turi užtikrinti Stabilumo ir augimo pakto prevencinės dalies reikalavimų laikymąsi ir tinkamu tempu turėtų toliau siekti savo vidutinės trukmės laikotarpio tikslo ir kartu laikytis išlaidų kriterijaus; |
| --- | --- |

(6)

nuo 2014 m., t. y. kitų metų po perviršinio deficito ištaisymo, Slovakija turi užtikrinti Stabilumo ir augimo pakto prevencinės dalies reikalavimų laikymąsi ir tinkamu tempu turėtų toliau siekti savo vidutinės trukmės laikotarpio tikslo ir kartu laikytis išlaidų kriterijaus;

| (7) | pagal Sutarties 126 straipsnio 12 dalį Tarybos sprendimas dėl perviršinio deficito panaikinamas, kai, Tarybos nuomone, perviršinis deficitas atitinkamoje valstybėje narėje ištaisomas; |
| --- | --- |

(7)

pagal Sutarties 126 straipsnio 12 dalį Tarybos sprendimas dėl perviršinio deficito panaikinamas, kai, Tarybos nuomone, perviršinis deficitas atitinkamoje valstybėje narėje ištaisomas;

| (8) | Tarybos nuomone, perviršinis deficitas Slovakijoje ištaisytas, todėl Sprendimas 2010/290/ES turėtų būti panaikintas, |
| --- | --- |

(8)

Tarybos nuomone, perviršinis deficitas Slovakijoje ištaisytas, todėl Sprendimas 2010/290/ES turėtų būti panaikintas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Atlikus bendrą vertinimą daroma išvada, kad perviršinis deficitas Slovakijoje ištaisytas.

2 straipsnis

Sprendimas 2010/290/ES panaikinamas.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Slovakijos Respublikai.

Priimta Liuksemburge 2014 m. birželio 20 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

G. A. HARDOUVELIS

---

(1)  2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos sprendimas 2010/290/ES dėl perviršinio deficito Slovakijoje (OL L 125, 2010 5 21, p. 48).

1

(2)  1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (OL L 209, 1997 8 2, p. 6).

2

(3)  2009 m. gegužės 25 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 479/2009 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties priede pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros taikymo (OL L 145, 2009 6 10, p. 1).

3

(4)  Atsižvelgiant į 2012 m. rugsėjo 3 d.„Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo sąlygas ir stabilumo ir konvergencijos programų formos ir turinio gaires“. Žr.: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf.

4

---

| 28.6.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 190/78 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 190/78

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2014 m. birželio 23 d.

dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi EEE jungtiniame komitete dėl EEE susitarimo 31 protokolo dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis, dalinio pakeitimo

(2014/409/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 46 ir 48 straipsnius kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

atsižvelgdama į 1994 m. lapkričio 28 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2894/94 dėl Europos ekonominės erdvės susitarimo įgyvendinimo tvarkos (1), ypač į jo 1 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Europos ekonominės erdvės susitarimas (2) (toliau – EEE susitarimas) įsigaliojo 1994 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- |

(1)

Europos ekonominės erdvės susitarimas (2) (toliau – EEE susitarimas) įsigaliojo 1994 m. sausio 1 d.;

| (2) | pagal EEE susitarimo 98 straipsnį EEE jungtinis komitetas gali nuspręsti iš dalies pakeisti, inter alia, jo 31 protokolą; |
| --- | --- |

(2)

pagal EEE susitarimo 98 straipsnį EEE jungtinis komitetas gali nuspręsti iš dalies pakeisti, inter alia, jo 31 protokolą;

| (3) | EEE susitarimo 31 protokole nustatytos bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis, nuostatos ir tvarka; |
| --- | --- |

(3)

EEE susitarimo 31 protokole nustatytos bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis, nuostatos ir tvarka;

| (4) | tikslinga išplėsti EEE susitarimo Susitariančiųjų Šalių bendradarbiavimą, įtraukiant laisvo darbuotojų judėjimo, socialinės apsaugos sistemų koordinavimo ir migrantams, įskaitant migrantus iš trečiųjų šalių, skirtų priemonių klausimus; |
| --- | --- |

(4)

tikslinga išplėsti EEE susitarimo Susitariančiųjų Šalių bendradarbiavimą, įtraukiant laisvo darbuotojų judėjimo, socialinės apsaugos sistemų koordinavimo ir migrantams, įskaitant migrantus iš trečiųjų šalių, skirtų priemonių klausimus;

| (5) | todėl EEE susitarimo 31 protokolas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, kad bendradarbiavimas būtų išplėstas nuo 2014 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- |

(5)

todėl EEE susitarimo 31 protokolas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, kad bendradarbiavimas būtų išplėstas nuo 2014 m. sausio 1 d.;

| (6) | Sąjungos pozicija EEE jungtiniame komitete turėtų būti grindžiama pridedamu sprendimo projektu, |
| --- | --- |

(6)

Sąjungos pozicija EEE jungtiniame komitete turėtų būti grindžiama pridedamu sprendimo projektu,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi EEE jungtiniame komitete dėl siūlomo EEE susitarimo 31 protokolo dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis dalinio pakeitimo, grindžiama prie šio sprendimo pridedamu EEE jungtinio komiteto sprendimo projektu.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Liuksemburge 2014 m. birželio 23 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

C. ASHTON

---

(1)  OL L 305, 1994 11 30, p. 6.

1

(2)  OL L 1, 1994 1 3, p. 3.

2

---

PROJEKTAS

EEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS Nr. .../2014

... m. ... ... d.

kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo 31 protokolas dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis

EEE JUNGTINIS KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – EEE susitarimas), ypač į jo 86 ir 98 straipsnius,

kadangi:

| (1) | tikslinga išplėsti EEE susitarimo Susitariančiųjų Šalių bendradarbiavimą, įtraukiant laisvo darbuotojų judėjimo, socialinės apsaugos sistemų koordinavimo ir migrantams, įskaitant migrantus iš trečiųjų šalių, skirtų priemonių klausimus; |
| --- | --- |

(1)

tikslinga išplėsti EEE susitarimo Susitariančiųjų Šalių bendradarbiavimą, įtraukiant laisvo darbuotojų judėjimo, socialinės apsaugos sistemų koordinavimo ir migrantams, įskaitant migrantus iš trečiųjų šalių, skirtų priemonių klausimus;

| (2) | todėl EEE susitarimo 31 protokolas turėtų būti iš dalies pakeistas, kad bendradarbiavimas būtų išplėstas nuo 2014 m. sausio 1 d., |
| --- | --- |

(2)

todėl EEE susitarimo 31 protokolas turėtų būti iš dalies pakeistas, kad bendradarbiavimas būtų išplėstas nuo 2014 m. sausio 1 d.,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

EEE susitarimo 31 protokolo 5 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

| 1. | Po 12 dalies įterpiama ši dalis:
  „13.   Nuo 2014 m. sausio 1 d. ELPA valstybės dalyvauja veiksmuose, kurie finansuojami pagal toliau nurodytą biudžeto eilutę, įrašytą į Europos Sąjungos 2014 finansinių metų bendrąjį biudžetą:






  — | biudžeto eilutė 04 03 01 03: „Laisvas darbuotojų judėjimas, socialinės apsaugos sistemų koordinavimas ir migrantams, įskaitant migrantus iš trečiųjų šalių, skirtos priemonės“.“ |
| --- | --- | --- |

1.

Po 12 dalies įterpiama ši dalis:

„13.   Nuo 2014 m. sausio 1 d. ELPA valstybės dalyvauja veiksmuose, kurie finansuojami pagal toliau nurodytą biudžeto eilutę, įrašytą į Europos Sąjungos 2014 finansinių metų bendrąjį biudžetą:

—

biudžeto eilutė 04 03 01 03: „Laisvas darbuotojų judėjimas, socialinės apsaugos sistemų koordinavimas ir migrantams, įskaitant migrantus iš trečiųjų šalių, skirtos priemonės“.“

| 2. | 5 dalyje žodžiai „ir 12 dalyje nurodytuose veiksmuose, kurie finansuojami pagal 2012 ir 2013 finansinių metų biudžeto eilutes, – nuo 2012 m. sausio 1 d.“ pakeičiami žodžiais „, 12 dalyje nurodytuose veiksmuose, kurie finansuojami pagal 2012 ir 2013 finansinių metų biudžeto eilutes, – nuo 2012 m. sausio 1 d. ir 13 dalyje nurodytuose veiksmuose, kurie finansuojami pagal 2014 finansinių metų biudžeto eilutę, – nuo 2014 m. sausio 1 d.“ |
| --- | --- |

2.

5 dalyje žodžiai „ir 12 dalyje nurodytuose veiksmuose, kurie finansuojami pagal 2012 ir 2013 finansinių metų biudžeto eilutes, – nuo 2012 m. sausio 1 d.“ pakeičiami žodžiais „, 12 dalyje nurodytuose veiksmuose, kurie finansuojami pagal 2012 ir 2013 finansinių metų biudžeto eilutes, – nuo 2012 m. sausio 1 d. ir 13 dalyje nurodytuose veiksmuose, kurie finansuojami pagal 2014 finansinių metų biudžeto eilutę, – nuo 2014 m. sausio 1 d.“

| 3. | 6 ir 7 dalyse žodžiai „8 ir 12 dalys“ pakeičiami žodžiais „8, 12 ir 13 dalys“. |
| --- | --- |

3.

6 ir 7 dalyse žodžiai „8 ir 12 dalys“ pakeičiami žodžiais „8, 12 ir 13 dalys“.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po paskutinio pranešimo perdavimo pagal EEE susitarimo 103 straipsnio 1 dalį (1).

Jis taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d.

3 straipsnis

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE skyriuje ir EEE priede.

Priimta Briuselyje

EEE jungtinio komiteto vardu

Pirmininkas

EEE jungtinio komiteto

sekretoriai

---

(1)  [Konstitucinių reikalavimų nenurodyta.] [Konstituciniai reikalavimai nurodyti.]

1

---

| 28.6.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 190/80 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 190/80

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2014 m. birželio 24 d.

dėl automatinio keitimosi DNR duomenimis Belgijoje pradžios

(2014/410/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į 2008 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimą 2008/615/TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje (1), ypač į jo 2 straipsnio 3 dalį ir 25 straipsnį,

atsižvelgdama į 2008 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimą 2008/616/TVR dėl Sprendimo 2008/615/TVR įgyvendinimo (2), ypač į jo 20 straipsnį ir priedo 4 skyrių,

kadangi:

| (1) | pagal Protokolą dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų, pridėtą prie Europos Sąjungos sutarties, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties, Sąjungos institucijų, įstaigų, organų ir agentūrų aktų, priimtų prieš įsigaliojant Lisabonos sutarčiai, teisinė galia išlieka tol, kol įgyvendinant Sutartis tie aktai nepanaikinami, neanuliuojami arba iš dalies nepakeičiami; |
| --- | --- |

(1)

pagal Protokolą dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų, pridėtą prie Europos Sąjungos sutarties, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties, Sąjungos institucijų, įstaigų, organų ir agentūrų aktų, priimtų prieš įsigaliojant Lisabonos sutarčiai, teisinė galia išlieka tol, kol įgyvendinant Sutartis tie aktai nepanaikinami, neanuliuojami arba iš dalies nepakeičiami;

| (2) | todėl taikytinas Sprendimo 2008/615/TVR 25 straipsnis, ir Taryba turi vieningai nuspręsti, ar valstybės narės yra įgyvendinusios to sprendimo 6 skyriaus nuostatas; |
| --- | --- |

(2)

todėl taikytinas Sprendimo 2008/615/TVR 25 straipsnis, ir Taryba turi vieningai nuspręsti, ar valstybės narės yra įgyvendinusios to sprendimo 6 skyriaus nuostatas;

| (3) | Sprendimo 2008/616/TVR 20 straipsnyje nustatyta, kad Sprendimo 2008/615/TVR 25 straipsnio 2 dalyje nurodyti sprendimai turi būti priimami remiantis įvertinimo ataskaita, kuri grindžiama klausimynu. Kalbant apie automatinį keitimąsi duomenimis pagal Sprendimo 2008/615/TVR 2 skyrių, įvertinimo ataskaita turi būti grindžiama vertinimo vizito ir bandomojo sistemos patikrinimo rezultatais; |
| --- | --- |

(3)

Sprendimo 2008/616/TVR 20 straipsnyje nustatyta, kad Sprendimo 2008/615/TVR 25 straipsnio 2 dalyje nurodyti sprendimai turi būti priimami remiantis įvertinimo ataskaita, kuri grindžiama klausimynu. Kalbant apie automatinį keitimąsi duomenimis pagal Sprendimo 2008/615/TVR 2 skyrių, įvertinimo ataskaita turi būti grindžiama vertinimo vizito ir bandomojo sistemos patikrinimo rezultatais;

| (4) | vadovaudamasi Sprendimo 2008/615/TVR 36 straipsnio 2 dalimi, Belgija pranešė Tarybos Generaliniam sekretoriatui apie nacionalines DNR analizės duomenų rinkmenas, kurioms taikomi Sprendimo 2008/615/TVR 2–6 straipsniai, ir apie to sprendimo 3 straipsnio 1 dalyje nurodytas automatinės paieškos sąlygas; |
| --- | --- |

(4)

vadovaudamasi Sprendimo 2008/615/TVR 36 straipsnio 2 dalimi, Belgija pranešė Tarybos Generaliniam sekretoriatui apie nacionalines DNR analizės duomenų rinkmenas, kurioms taikomi Sprendimo 2008/615/TVR 2–6 straipsniai, ir apie to sprendimo 3 straipsnio 1 dalyje nurodytas automatinės paieškos sąlygas;

| (5) | vadovaujantis Sprendimo 2008/616/TVR priedo 4 skyriaus 1.1 punktu, atitinkama Tarybos darbo grupė parengia klausimyną dėl kiekvieno automatinio keitimosi duomenimis, ir kai valstybė narė mano, kad ji atitinka keitimosi atitinkamos duomenų kategorijos duomenimis sąlygas, ji turi atsakyti į atitinkamo klausimyno klausimus; |
| --- | --- |

(5)

vadovaujantis Sprendimo 2008/616/TVR priedo 4 skyriaus 1.1 punktu, atitinkama Tarybos darbo grupė parengia klausimyną dėl kiekvieno automatinio keitimosi duomenimis, ir kai valstybė narė mano, kad ji atitinka keitimosi atitinkamos duomenų kategorijos duomenimis sąlygas, ji turi atsakyti į atitinkamo klausimyno klausimus;

| (6) | Belgija atsakė į klausimyno apie duomenų apsaugą ir klausimyno apie keitimąsi DNR duomenimis klausimus; |
| --- | --- |

(6)

Belgija atsakė į klausimyno apie duomenų apsaugą ir klausimyno apie keitimąsi DNR duomenimis klausimus;

| (7) | Belgija sėkmingai atliko bandomąjį sistemos patikrinimą su Nyderlandais; |
| --- | --- |

(7)

Belgija sėkmingai atliko bandomąjį sistemos patikrinimą su Nyderlandais;

| (8) | Belgijoje buvo surengtas vertinimo vizitas, o Nyderlandų vertinimo grupė parengė šio vertinimo vizito ataskaitą ir pateikė ją atitinkamai Tarybos darbo grupei; |
| --- | --- |

(8)

Belgijoje buvo surengtas vertinimo vizitas, o Nyderlandų vertinimo grupė parengė šio vertinimo vizito ataskaitą ir pateikė ją atitinkamai Tarybos darbo grupei;

| (9) | Tarybai pateikta bendra įvertinimo ataskaita, kurioje apibendrinami klausimyno, vertinimo vizito ir keitimosi DNR duomenimis sistemos bandomojo patikrinimo rezultatai, |
| --- | --- |

(9)

Tarybai pateikta bendra įvertinimo ataskaita, kurioje apibendrinami klausimyno, vertinimo vizito ir keitimosi DNR duomenimis sistemos bandomojo patikrinimo rezultatai,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Automatinės DNR duomenų paieškos ir lyginimo srityje Belgija visiškai įgyvendino bendrąsias Sprendimo 2008/615/TVR 6 skyriaus nuostatas dėl duomenų apsaugos ir nuo šio sprendimo įsigaliojimo dienos turi teisę gauti bei teikti asmens duomenis pagal to sprendimo 3 ir 4 straipsnius.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Liuksemburge 2014 m. birželio 24 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

E. VENIZELOS

---

(1)  OL L 210, 2008 8 6, p. 1.

1

(2)  OL L 210, 2008 8 6, p. 12.

2

---

| 28.6.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 190/82 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 190/82

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2014 m. birželio 24 d.

kuriuo skiriamas Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto Belgijai atstovaujantis narys

(2014/411/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 302 straipsnį,

atsižvelgdama į Belgijos Vyriausybės pasiūlymą,

atsižvelgdama į Europos Komisijos nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2010 m. rugsėjo 13 d. Taryba priėmė sprendimą 2010/570/ES, Euratomas, kuriuo skiriami Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nariai laikotarpiui nuo 2010 m. rugsėjo 21 d. iki 2015 m. rugsėjo 20 d. (1); |
| --- | --- |

(1)

2010 m. rugsėjo 13 d. Taryba priėmė sprendimą 2010/570/ES, Euratomas, kuriuo skiriami Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nariai laikotarpiui nuo 2010 m. rugsėjo 21 d. iki 2015 m. rugsėjo 20 d. (1);

| (2) | pasibaigus Bérengère DUPUIS kadencijai tapo laisva Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nario vieta, |
| --- | --- |

(2)

pasibaigus Bérengère DUPUIS kadencijai tapo laisva Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nario vieta,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Likusiam kadencijos laikui iki 2015 m. rugsėjo 20 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nariu skiriamas Alessandro GRUMELLI, Conseiller au service d'études de la Confédération des syndicats chrétiens.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Liuksemburge 2014 m. birželio 24 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

E. VENIZELOS

---

(1)  OL L 251, 2010 9 25, p. 8.

1

---

| 28.6.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 190/83 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 190/83

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2014 m. birželio 24 d.

kuriuo skiriamas Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto Vokietijai atstovaujantis narys

(2014/412/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 302 straipsnį,

atsižvelgdama į Vokietijos Vyriausybės pasiūlymą,

atsižvelgdama į Europos Komisijos nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2010 m. rugsėjo 13 d. Taryba priėmė sprendimą 2010/570/ES, Euratomas, kuriuo skiriami Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nariai laikotarpiui nuo 2010 m. rugsėjo 21 d. iki 2015 m. rugsėjo 20 d. (1); |
| --- | --- |

(1)

2010 m. rugsėjo 13 d. Taryba priėmė sprendimą 2010/570/ES, Euratomas, kuriuo skiriami Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nariai laikotarpiui nuo 2010 m. rugsėjo 21 d. iki 2015 m. rugsėjo 20 d. (1);

| (2) | pasibaigus Dr Sabine HEPPERLE kadencijai tapo laisva Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nario vieta, |
| --- | --- |

(2)

pasibaigus Dr Sabine HEPPERLE kadencijai tapo laisva Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nario vieta,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Likusiam kadencijos laikui iki 2015 m. rugsėjo 20 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nariu skiriamas Günter LAMBERTZ, Leiter des Büros des DIHK bei der ES.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Liuksemburge 2014 m. birželio 24 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

E. VENIZELOS

---

(1)  OL L 251, 2010 9 25, p. 8.

1

---

| 28.6.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 190/84 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 190/84

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2014 m. birželio 24 d.

kuriuo skiriamas Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto Austrijai atstovaujantis narys

(2014/413/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 302 straipsnį,

atsižvelgdama į Austrijos Vyriausybės pasiūlymą,

atsižvelgdama į Europos Komisijos nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2010 m. rugsėjo 13 d. Taryba priėmė Sprendimą 2010/570/ES, Euratomas, kuriuo skiriami Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nariai laikotarpiui nuo 2010 m. rugsėjo 21 d. iki 2015 m. rugsėjo 20 d. (1); |
| --- | --- |

(1)

2010 m. rugsėjo 13 d. Taryba priėmė Sprendimą 2010/570/ES, Euratomas, kuriuo skiriami Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nariai laikotarpiui nuo 2010 m. rugsėjo 21 d. iki 2015 m. rugsėjo 20 d. (1);

| (2) | pasibaigus Gerfried GRUBER kadencijai tapo laisva Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nario vieta, |
| --- | --- |

(2)

pasibaigus Gerfried GRUBER kadencijai tapo laisva Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nario vieta,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Likusiam kadencijos laikui iki 2015 m. rugsėjo 20 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nariu skiriamas Andreas THURNER.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Liuksemburge 2014 m. birželio 24 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

E. VENIZELOS

---

(1)  OL L 251, 2010 9 25, p. 8.

1

---