# Eiropas Savienības C 226/2014

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 226 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 57. sējums2014. gada 16. jūlijs |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 226

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

57. sējums2014. gada 16. jūlijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | ATZINUMI |
| | Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komiteja |
| | EESK 497. plenārsesija 2014. gada 25. un 26. martā |
| 2014/C 226/01 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Tirgus instrumenti kā līdzeklis virzībā uz resursu ziņā efektīvu ES ekonomiku, kas rada zemu oglekļa emisiju līmeni (pašiniciatīvas atzinums) | 1 |
| 2014/C 226/02 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Brīvo profesiju nozīme un nākotne Eiropas pilsoniskajā sabiedrībā 2020. gadā (pašiniciatīvas atzinums) | 10 |
| 2014/C 226/03 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Eiropas savstarpējās sabiedrības statūti: pilsoniskās sabiedrības nostāja, nozīme un ieguldījums (pašiniciatīvas atzinums) | 17 |
| 2014/C 226/04 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Sociālo ieguldījumu ietekme uz nodarbinātību un publiskajiem budžetiem (pašiniciatīvas atzinums) | 21 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komiteja

EESK 497. plenārsesija 2014. gada 25. un 26. martā

2014/C 226/01

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Tirgus instrumenti kā līdzeklis virzībā uz resursu ziņā efektīvu ES ekonomiku, kas rada zemu oglekļa emisiju līmeni (pašiniciatīvas atzinums)

1

2014/C 226/02

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Brīvo profesiju nozīme un nākotne Eiropas pilsoniskajā sabiedrībā 2020. gadā (pašiniciatīvas atzinums)

10

2014/C 226/03

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Eiropas savstarpējās sabiedrības statūti: pilsoniskās sabiedrības nostāja, nozīme un ieguldījums (pašiniciatīvas atzinums)

17

2014/C 226/04

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Sociālo ieguldījumu ietekme uz nodarbinātību un publiskajiem budžetiem (pašiniciatīvas atzinums)

21

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJA |
| | EESK 497. plenārsesija 2014. gada 25. un 26. martā |
| 2014/C 226/05 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Iekšējā elektroenerģijas tirgus darbība un optimāla publiskā intervenceC(2013) 7243 final | 28 |
| 2014/C 226/06 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par jūrniekiem, ar kuru groza Direktīvu 2008/94/EK, 2009/38/EK, 2002/14/EK, 98/59/EK un 2001/23/EKCOM(2013) 798 final – 2013/0390 (COD) | 35 |
| 2014/C 226/07 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2011/96/ES par kopējo sistēmu nodokļu uzlikšanai, ko piemēro mātesuzņēmumiem un meitasuzņēmumiem, kuri atrodas dažādās dalībvalstīsCOM(2013) 814 final – 2013/0400 (CNS) | 40 |
| 2014/C 226/08 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 861/2007 (2007. gada 11. jūlijs), ar ko izveido Eiropas procedūru maza apmēra prasībām, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1896/2006 (2006. gada 12. decembris), ar ko izveido Eiropas maksājuma rīkojuma procedūruCOM(2013) 794 final – 2013/0403 (COD) | 43 |
| 2014/C 226/09 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par neizpaužamas zinātības un uzņēmējdarbības informācijas (komercnoslēpumu) aizsardzību pret nelikumīgu iegūšanu, izmantošanu un izpaušanuCOM(2013) 813 final – 2013/0402 (COD) | 48 |
| 2014/C 226/10 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Padomes Regulai, ar ko izveido kopuzņēmumu Shift2Rail
  COM(2013) 922 final – 2013/0445 (NLE) | 54 |
| 2014/C 226/11 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Savienības dalību Eiropas Investīciju fonda kapitāla palielināšanāCOM(2014) 66 final – 2014/0034 (COD) | 61 |
| 2014/C 226/12 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par to, lai nostiprinātu nevainīguma prezumpcijas un tiesību piedalīties klātienē lietas izskatīšanā tiesā konkrētus aspektus kriminālprocesāCOM(2013) 821 final – 2013/0407 (COD),Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par procesuālajām garantijām bērniem, kuri ir aizdomās turētās vai apsūdzētās personas kriminālprocesāCOM(2013) 822 final – 2013/0408 (COD),Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par pagaidu juridisko palīdzību aizdomās turētajām un apsūdzētajām personām, kurām ir atņemta brīvība, un juridisko palīdzību Eiropas apcietināšanas ordera procesāCOM(2013) 824 final – 2013/0409 (COD), “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Progress, īstenojot Eiropas Savienības programmu aizdomās turētu vai apsūdzētu personu procesuālo garantiju jomā – Eiropas krimināltiesiskuma telpas pamata stiprināšana” COM(2013) 820 final | 63 |
| 2014/C 226/13 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Padomes regulai par pārtikas produktu un lopbarības maksimāli pieļaujamo radioaktīvā piesārņojuma līmeni pēc kodolavārijas vai citas radiācijas avārijas situācijas Projekts iesniegts Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinuma saņemšanai saskaņā ar Euratom Līguma 31. pantu COM(2013) 943 final – 2013/0451 NLE | 68 |
| 2014/C 226/14 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar kuru groza Direktīvas 89/608/EEK, 90/425/EEK un 91/496/EEK attiecībā uz atsaucēm uz zootehniskajiem tiesību aktiemCOM(2014) 4 final – 2014/0033 (COD) | 69 |
| 2014/C 226/15 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par zootehniskajiem un ģenealoģiskajiem nosacījumiem vaislas dzīvnieku un to reproduktīvo produktu tirdzniecībai Savienībā un importēšanai tajāCOM(2014) 5 final – 2014/0032 (COD) | 70 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJA

EESK 497. plenārsesija 2014. gada 25. un 26. martā

2014/C 226/05

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Iekšējā elektroenerģijas tirgus darbība un optimāla publiskā intervenceC(2013) 7243 final

C(2013) 7243 final

28

2014/C 226/06

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par jūrniekiem, ar kuru groza Direktīvu 2008/94/EK, 2009/38/EK, 2002/14/EK, 98/59/EK un 2001/23/EKCOM(2013) 798 final – 2013/0390 (COD)

COM(2013) 798 final – 2013/0390 (COD)

35

2014/C 226/07

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2011/96/ES par kopējo sistēmu nodokļu uzlikšanai, ko piemēro mātesuzņēmumiem un meitasuzņēmumiem, kuri atrodas dažādās dalībvalstīsCOM(2013) 814 final – 2013/0400 (CNS)

COM(2013) 814 final – 2013/0400 (CNS)

40

2014/C 226/08

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 861/2007 (2007. gada 11. jūlijs), ar ko izveido Eiropas procedūru maza apmēra prasībām, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1896/2006 (2006. gada 12. decembris), ar ko izveido Eiropas maksājuma rīkojuma procedūruCOM(2013) 794 final – 2013/0403 (COD)

COM(2013) 794 final – 2013/0403 (COD)

43

2014/C 226/09

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par neizpaužamas zinātības un uzņēmējdarbības informācijas (komercnoslēpumu) aizsardzību pret nelikumīgu iegūšanu, izmantošanu un izpaušanuCOM(2013) 813 final – 2013/0402 (COD)

COM(2013) 813 final – 2013/0402 (COD)

48

2014/C 226/10

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Padomes Regulai, ar ko izveido kopuzņēmumu Shift2Rail
  COM(2013) 922 final – 2013/0445 (NLE)

Shift2Rail

COM(2013) 922 final – 2013/0445 (NLE)

54

2014/C 226/11

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Savienības dalību Eiropas Investīciju fonda kapitāla palielināšanāCOM(2014) 66 final – 2014/0034 (COD)

COM(2014) 66 final – 2014/0034 (COD)

61

2014/C 226/12

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par to, lai nostiprinātu nevainīguma prezumpcijas un tiesību piedalīties klātienē lietas izskatīšanā tiesā konkrētus aspektus kriminālprocesāCOM(2013) 821 final – 2013/0407 (COD),Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par procesuālajām garantijām bērniem, kuri ir aizdomās turētās vai apsūdzētās personas kriminālprocesāCOM(2013) 822 final – 2013/0408 (COD),Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par pagaidu juridisko palīdzību aizdomās turētajām un apsūdzētajām personām, kurām ir atņemta brīvība, un juridisko palīdzību Eiropas apcietināšanas ordera procesāCOM(2013) 824 final – 2013/0409 (COD), “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Progress, īstenojot Eiropas Savienības programmu aizdomās turētu vai apsūdzētu personu procesuālo garantiju jomā – Eiropas krimināltiesiskuma telpas pamata stiprināšana” COM(2013) 820 final

COM(2013) 821 final – 2013/0407 (COD),

COM(2013) 822 final – 2013/0408 (COD),

COM(2013) 824 final – 2013/0409 (COD),

COM(2013) 820 final

63

2014/C 226/13

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Padomes regulai par pārtikas produktu un lopbarības maksimāli pieļaujamo radioaktīvā piesārņojuma līmeni pēc kodolavārijas vai citas radiācijas avārijas situācijas Projekts iesniegts Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinuma saņemšanai saskaņā ar Euratom Līguma 31. pantu COM(2013) 943 final – 2013/0451 NLE

Euratom

COM(2013) 943 final – 2013/0451 NLE

68

2014/C 226/14

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar kuru groza Direktīvas 89/608/EEK, 90/425/EEK un 91/496/EEK attiecībā uz atsaucēm uz zootehniskajiem tiesību aktiemCOM(2014) 4 final – 2014/0033 (COD)

COM(2014) 4 final – 2014/0033 (COD)

69

2014/C 226/15

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par zootehniskajiem un ģenealoģiskajiem nosacījumiem vaislas dzīvnieku un to reproduktīvo produktu tirdzniecībai Savienībā un importēšanai tajāCOM(2014) 5 final – 2014/0032 (COD)

COM(2014) 5 final – 2014/0032 (COD)

70

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komiteja

EESK 497. plenārsesija 2014. gada 25. un 26. martā

| 16.7.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 226/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 226/1

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Tirgus instrumenti kā līdzeklis virzībā uz resursu ziņā efektīvu ES ekonomiku, kas rada zemu oglekļa emisiju līmeni” (pašiniciatīvas atzinums)

2014/C 226/01

Ziņotājs:
  Martin SIECKER

Līdzziņotājs:
  Lutz RIBBE

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu 2013. gada 18. septembrī nolēma izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“Tirgus instrumenti kā līdzeklis virzībā uz resursu ziņā efektīvu ES ekonomiku, kas rada zemu oglekļa emisiju līmeni”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa atzinumu pieņēma 2014. gada 3. martā.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 497. plenārajā sesijā, kas notika 2014. gada 25. un 26. martā (2014. gada 25. marta sēdē), ar 123 balsīm par, 2 balsīm pret un 6 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Progress virzībā uz resursu ziņā efektīvu ekonomiku, kas rada zemu oglekļa emisiju līmeni, nav bijis pietiekami straujš. Lai ES ekonomiski efektīvā un sociāli pieņemamā veidā sasniegtu savus mērķus laikposmam līdz 2050. gadam, par ko ir vienojušās dalībvalstis un kas atbalstīti virknē EESK atzinumu, process ir jāpaātrina. To iespējams panākt, ja skaidru, efektīvu, stingru un iedarbīgu regulējumu apvieno ar prognozējamiem tirgus instrumentiem (TI). Dalībvalstu apstiprinātie oglekļa emisiju samazināšanas mērķi ir izstrādāti, lai palēninātu resursu noplicināšanu un globālo sasilšanu un tādējādi novērstu vides krīzi nākotnē. Lai to panāktu, vidējā termiņa mērķī jāietver atjaunojamo energoresursu plašāka izmantošana un ogļu patēriņa pakāpeniska samazināšana, ja vien neizrādīsies, ka oglekļa uztveršanas tehnoloģijas ir pietiekami dzīvotspējīgas un sociāli pieņemamas. |
| --- | --- |

1.1.

Progress virzībā uz resursu ziņā efektīvu ekonomiku, kas rada zemu oglekļa emisiju līmeni, nav bijis pietiekami straujš. Lai ES ekonomiski efektīvā un sociāli pieņemamā veidā sasniegtu savus mērķus laikposmam līdz 2050. gadam, par ko ir vienojušās dalībvalstis un kas atbalstīti virknē EESK atzinumu, process ir jāpaātrina. To iespējams panākt, ja skaidru, efektīvu, stingru un iedarbīgu regulējumu apvieno ar prognozējamiem tirgus instrumentiem (TI). Dalībvalstu apstiprinātie oglekļa emisiju samazināšanas mērķi ir izstrādāti, lai palēninātu resursu noplicināšanu un globālo sasilšanu un tādējādi novērstu vides krīzi nākotnē. Lai to panāktu, vidējā termiņa mērķī jāietver atjaunojamo energoresursu plašāka izmantošana un ogļu patēriņa pakāpeniska samazināšana, ja vien neizrādīsies, ka oglekļa uztveršanas tehnoloģijas ir pietiekami dzīvotspējīgas un sociāli pieņemamas.

| 1.2. | Pašreizējās finanšu un ekonomikas krīzes radītā ietekme uzmanības degpunktā ir izvirzījusi enerģijas cenu veidošanu, jo taupības apstākļos augstas enerģijas cenas iespaido mājsaimniecību enerģijas izmaksas un rūpniecības konkurētspēju. Enerģija tiek uzskatīta par slogu atveseļošanas procesam, nevis par daļu no risinājuma. Lai gan šīm reālajām bažām ir jāpievērš uzmanība, ir svarīgi, lai it īpaši enerģētikas nozarē tiktu plānota ilgtermiņa pārejas programma, apņemoties ievērot gan skaidru virzienu, gan nodrošinot stabilitāti dažādajās politikas jomās un ar to saistītajos atbalsta mehānismos. Ir svarīgi, lai tirgus instrumenti gan sekmētu pāreja uz resursu izmantošanas ziņā efektīvu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni, gan veicinātu ekonomikas atveseļošanos. |
| --- | --- |

1.2.

Pašreizējās finanšu un ekonomikas krīzes radītā ietekme uzmanības degpunktā ir izvirzījusi enerģijas cenu veidošanu, jo taupības apstākļos augstas enerģijas cenas iespaido mājsaimniecību enerģijas izmaksas un rūpniecības konkurētspēju. Enerģija tiek uzskatīta par slogu atveseļošanas procesam, nevis par daļu no risinājuma. Lai gan šīm reālajām bažām ir jāpievērš uzmanība, ir svarīgi, lai it īpaši enerģētikas nozarē tiktu plānota ilgtermiņa pārejas programma, apņemoties ievērot gan skaidru virzienu, gan nodrošinot stabilitāti dažādajās politikas jomās un ar to saistītajos atbalsta mehānismos. Ir svarīgi, lai tirgus instrumenti gan sekmētu pāreja uz resursu izmantošanas ziņā efektīvu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni, gan veicinātu ekonomikas atveseļošanos.

| 1.3. | Vides fiskālās reformas (VFR) mērķis ir izmantot tirgus mehānismus, lai budžetam neitrālā veidā, samazinot darbaspēka nodokļu slogu, novērstu dabas resursu izmantošanas negatīvās sekas. Ar VFR vienlaikus tiek sistemātiskāk īstenots princips “piesārņotājs maksā”, pakāpeniski atceļot videi kaitīgas subsīdijas un nodokļus novirzot no darbaspēka uz resursu izmantošanu. Tādējādi ar tās palīdzību var koriģēt tirgus nepilnības, uzlabot ekonomisko efektivitāti, palīdzēt attīstīt jaunas nozares, kas nodrošina ilgtspējīgas un vietējas darba vietas, izveidot skaidru un prognozējamu vidi ekoloģiski inovatīviem ieguldījumiem un, palielinot papildu ieņēmumus, atjaunot fiskālo stabilitāti pēc lejupslīdes. |
| --- | --- |

1.3.

Vides fiskālās reformas (VFR) mērķis ir izmantot tirgus mehānismus, lai budžetam neitrālā veidā, samazinot darbaspēka nodokļu slogu, novērstu dabas resursu izmantošanas negatīvās sekas. Ar VFR vienlaikus tiek sistemātiskāk īstenots princips “piesārņotājs maksā”, pakāpeniski atceļot videi kaitīgas subsīdijas un nodokļus novirzot no darbaspēka uz resursu izmantošanu. Tādējādi ar tās palīdzību var koriģēt tirgus nepilnības, uzlabot ekonomisko efektivitāti, palīdzēt attīstīt jaunas nozares, kas nodrošina ilgtspējīgas un vietējas darba vietas, izveidot skaidru un prognozējamu vidi ekoloģiski inovatīviem ieguldījumiem un, palielinot papildu ieņēmumus, atjaunot fiskālo stabilitāti pēc lejupslīdes.

| 1.4. | Enerģijas cenas ir pieaugušas visās nozarēs. Tas izsauc negatīvu reakciju daudzu dalībvalstu mājsaimniecībās un uzņēmumos. Ir vajadzīga detalizēta izpēte, lai noteiktu šo augstāko cenu izcelsmi (ražošana, sadale, nodokļi) un to, kurās jomās atjaunojamās enerģijas ražošana ir veicinājusi augstākas elektroenerģijas cenas, un kurās – stabilas vai zemākas cenas. Komiteja mudina dalībvalstis, laikus gatavojoties pamatīgākai nodokļu reformai, uzmanīgi virzīt uz priekšu vides nodokļu reformu, jo īpaši krīzes laikā. Šās reformas nozīmīgam elementam jābūt atbilstošu oglekļa cenu nodrošināšanai Eiropas Savienībā un tādējādi vienošanās rezultātā arī globālā līmenī. Komiteja mudina Komisiju padarīt VFR par Eiropas pusgada neatņemamu un pastāvīgu sastāvdaļu, īpaši pievēršoties energoefektivitātes veicināšanai. |
| --- | --- |

1.4.

Enerģijas cenas ir pieaugušas visās nozarēs. Tas izsauc negatīvu reakciju daudzu dalībvalstu mājsaimniecībās un uzņēmumos. Ir vajadzīga detalizēta izpēte, lai noteiktu šo augstāko cenu izcelsmi (ražošana, sadale, nodokļi) un to, kurās jomās atjaunojamās enerģijas ražošana ir veicinājusi augstākas elektroenerģijas cenas, un kurās – stabilas vai zemākas cenas. Komiteja mudina dalībvalstis, laikus gatavojoties pamatīgākai nodokļu reformai, uzmanīgi virzīt uz priekšu vides nodokļu reformu, jo īpaši krīzes laikā. Šās reformas nozīmīgam elementam jābūt atbilstošu oglekļa cenu nodrošināšanai Eiropas Savienībā un tādējādi vienošanās rezultātā arī globālā līmenī. Komiteja mudina Komisiju padarīt VFR par Eiropas pusgada neatņemamu un pastāvīgu sastāvdaļu, īpaši pievēršoties energoefektivitātes veicināšanai.

| 1.5. | TI izmantošana Eiropas Savienībā pašlaik nav pietiekami konsekventa un saskaņota. ES dalībvalstis nepilnīgi izmanto iespējas, ko rūpniecības inovācijā un modernizācijā un nodarbinātības sekmēšanā piedāvā pāreja uz ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni. Autobūves nozare ir labs piemērs, kā mērķis samazināt ogļūdeņražu degvielu izmantošanu ir veiksmīgi sasniegts, pareizi apvienojot regulējošos un tirgus instrumentus. Tirgus instrumenti ir jāstiprina un jāuzlabo tādā veidā, kas paustu nepārprotamu signālu tirgiem. Komiteja aicina dalībvalstis ievērot un īstenot paraugprakses principus, kas ietverti nesenajā Komisijas paziņojumā par iekšējo enerģijas tirgu un pievienotajās vadlīnijās (1). Nav šaubu, ka vienotā enerģijas tirgus izveides pabeigšana novērstu būtiskas cenu atšķirības starp dalībvalstīm. Turklāt starpvalstu enerģētikas tīklu izveides pabeigšana samazinātu izmaksas pārejai uz atjaunojamiem energoresursiem, padarot rezerves elektrostacijas plašāk pieejamas. |
| --- | --- |

1.5.

TI izmantošana Eiropas Savienībā pašlaik nav pietiekami konsekventa un saskaņota. ES dalībvalstis nepilnīgi izmanto iespējas, ko rūpniecības inovācijā un modernizācijā un nodarbinātības sekmēšanā piedāvā pāreja uz ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni. Autobūves nozare ir labs piemērs, kā mērķis samazināt ogļūdeņražu degvielu izmantošanu ir veiksmīgi sasniegts, pareizi apvienojot regulējošos un tirgus instrumentus. Tirgus instrumenti ir jāstiprina un jāuzlabo tādā veidā, kas paustu nepārprotamu signālu tirgiem. Komiteja aicina dalībvalstis ievērot un īstenot paraugprakses principus, kas ietverti nesenajā Komisijas paziņojumā par iekšējo enerģijas tirgu un pievienotajās vadlīnijās (1). Nav šaubu, ka vienotā enerģijas tirgus izveides pabeigšana novērstu būtiskas cenu atšķirības starp dalībvalstīm. Turklāt starpvalstu enerģētikas tīklu izveides pabeigšana samazinātu izmaksas pārejai uz atjaunojamiem energoresursiem, padarot rezerves elektrostacijas plašāk pieejamas.

| 1.6. | Komiteja norāda, ka papildus enerģētikas politikai tirgus instrumentus turpmāk var izmantot arī citās stratēģijās, lai veicinātu dabas resursu efektīvāku izmantošanu un samazinātu oglekļa dioksīda emisijas, piemēram, otrreizējā pārstrādē, ilgtspējīgākā atkritumu apsaimniekošanā un ilgtspējīgākā lauksaimniecībā. |
| --- | --- |

1.6.

Komiteja norāda, ka papildus enerģētikas politikai tirgus instrumentus turpmāk var izmantot arī citās stratēģijās, lai veicinātu dabas resursu efektīvāku izmantošanu un samazinātu oglekļa dioksīda emisijas, piemēram, otrreizējā pārstrādē, ilgtspējīgākā atkritumu apsaimniekošanā un ilgtspējīgākā lauksaimniecībā.

| 1.7. | Vides nodokļu reforma (VNR) veicina nodokļu sloga pārbīdi no darbaspēka uz resursu izmantošanu, tādējādi sekmējot esošo darba vietu saglabāšanu un jaunu darba vietu radīšanu daudzās tautsaimniecības nozarēs. Savukārt konkrētā nozarē, piemēram, enerģētikā, reformas rezultātā var aplikt ar nodokļiem fosilā kurināmā radītās kaitīgās CO2 emisijas un gūtos ienākumus izmantot jaunu, tīrāku tehnoloģiju ieviešanas subsidēšanai, piemēram, atjaunojamās enerģijas un energoefektivitātes jomā, lai panāktu daudz ilgtspējīgāku energoresursu struktūru, vienlaikus saglabājot vidējās enerģijas cenas vai rēķinus pieejamākā līmenī. Reforma var veicināt fiskālo konsolidāciju ar mazāku negatīvo ietekmi uz ekonomikas izaugsmi un nodarbinātību nekā citi tieši vai netieši nodokļi. Eiropas Komisijai būtu jāuzņemas koordinējoša un vadoša loma VNR veicināšanā. |
| --- | --- |

1.7.

Vides nodokļu reforma (VNR) veicina nodokļu sloga pārbīdi no darbaspēka uz resursu izmantošanu, tādējādi sekmējot esošo darba vietu saglabāšanu un jaunu darba vietu radīšanu daudzās tautsaimniecības nozarēs. Savukārt konkrētā nozarē, piemēram, enerģētikā, reformas rezultātā var aplikt ar nodokļiem fosilā kurināmā radītās kaitīgās CO2 emisijas un gūtos ienākumus izmantot jaunu, tīrāku tehnoloģiju ieviešanas subsidēšanai, piemēram, atjaunojamās enerģijas un energoefektivitātes jomā, lai panāktu daudz ilgtspējīgāku energoresursu struktūru, vienlaikus saglabājot vidējās enerģijas cenas vai rēķinus pieejamākā līmenī. Reforma var veicināt fiskālo konsolidāciju ar mazāku negatīvo ietekmi uz ekonomikas izaugsmi un nodarbinātību nekā citi tieši vai netieši nodokļi. Eiropas Komisijai būtu jāuzņemas koordinējoša un vadoša loma VNR veicināšanā.

| 1.8. | Komiteja uzskata: ir nepieņemami, ka neattaisnojamas un videi kaitīgas darbības ES joprojām tiek subsidētas gan tiešā veidā no publiskajiem budžetiem, gan netiešā veidā kā “ārējās izmaksas”, kas principa “piesārņotājs maksā” nepietiekamas īstenošanas dēļ nav internalizētas produktu cenās. Šādas subsīdijas kropļo tirgus signālus un kavē pāreju uz resursu ziņā efektīvu ekonomiku, kas rada zemu oglekļa emisiju līmeni. Gadiem ilgi ES ir apņēmusies pakāpeniski pārtraukt videi kaitīgas subsīdijas un ārējo izmaksu internalizāciju. Ņemot vērā ES mērķi līdz 2020. gadam likvidēt šādas subsīdijas, Komiteja pauž bažas par pietiekamu pasākumu trūkumu. Komiteja mudina dalībvalstis apzināt situāciju un izstrādāt rīcības plānus, lai saskaņā ar paredzēto mērķi atceltu videi kaitīgās subsīdijas. Komisijai vajadzētu darboties kā koordinatoram un virzītājam arī šajā jomā, piemēram, to iekļaujot Eiropas pusgada procesā. |
| --- | --- |

1.8.

Komiteja uzskata: ir nepieņemami, ka neattaisnojamas un videi kaitīgas darbības ES joprojām tiek subsidētas gan tiešā veidā no publiskajiem budžetiem, gan netiešā veidā kā “ārējās izmaksas”, kas principa “piesārņotājs maksā” nepietiekamas īstenošanas dēļ nav internalizētas produktu cenās. Šādas subsīdijas kropļo tirgus signālus un kavē pāreju uz resursu ziņā efektīvu ekonomiku, kas rada zemu oglekļa emisiju līmeni. Gadiem ilgi ES ir apņēmusies pakāpeniski pārtraukt videi kaitīgas subsīdijas un ārējo izmaksu internalizāciju. Ņemot vērā ES mērķi līdz 2020. gadam likvidēt šādas subsīdijas, Komiteja pauž bažas par pietiekamu pasākumu trūkumu. Komiteja mudina dalībvalstis apzināt situāciju un izstrādāt rīcības plānus, lai saskaņā ar paredzēto mērķi atceltu videi kaitīgās subsīdijas. Komisijai vajadzētu darboties kā koordinatoram un virzītājam arī šajā jomā, piemēram, to iekļaujot Eiropas pusgada procesā.

| 1.9. | Saules un vēja enerģija rada ievērojami mazāku ietekmi uz vidi nekā enerģija no fosilā kurināmā. Tīras enerģijas ražošanas labākajos veidos tiek ņemtas vērā sociālās un vides intereses, nākamo paaudžu vajadzības, izmantoti vietējie enerģijas avoti un mazināta atkarība no enerģijas importa, kā arī radītas jaunas darba vietas. Tomēr tīra enerģija tirgū nevar konkurēt uz vienlīdzīgiem pamatiem, jo gan fosilā enerģija, gan kodolenerģija tiek subsidēta daudz lielākā mērā (tieši un netieši) nekā enerģija no atjaunojamiem avotiem. Tīras enerģijas attīstībai ir nepieciešamas vienlīdzīgas iespējas. Tāpēc ir būtiski enerģijas ražošanai radīt vienlīdzīgus apstākļus. |
| --- | --- |

1.9.

Saules un vēja enerģija rada ievērojami mazāku ietekmi uz vidi nekā enerģija no fosilā kurināmā. Tīras enerģijas ražošanas labākajos veidos tiek ņemtas vērā sociālās un vides intereses, nākamo paaudžu vajadzības, izmantoti vietējie enerģijas avoti un mazināta atkarība no enerģijas importa, kā arī radītas jaunas darba vietas. Tomēr tīra enerģija tirgū nevar konkurēt uz vienlīdzīgiem pamatiem, jo gan fosilā enerģija, gan kodolenerģija tiek subsidēta daudz lielākā mērā (tieši un netieši) nekā enerģija no atjaunojamiem avotiem. Tīras enerģijas attīstībai ir nepieciešamas vienlīdzīgas iespējas. Tāpēc ir būtiski enerģijas ražošanai radīt vienlīdzīgus apstākļus.

| 1.10. | Kaut gan vispārējam mērķim pāriet uz ekonomiku ar zemām oglekļa emisijām sabiedrībā ir plašs atbalsts, par šās pārejas ātrumu un izraudzītajām metodēm joprojām notiek aktīvas diskusijas. Pastāv bažas par to, ka nav atzīta ekonomikas lejupslīdes un parādu krīzes ietekme uz Eiropas ekonomikas nestspēju. Turklāt ir arī bažas, ka pārejas pasākumu paātrināšana īstermiņā un vidējā termiņā varētu mazināt konkurētspēju. Visbeidzot, joprojām turpinās domstarpības par pozitīvo ekonomisko labumu, ko sniegs pārejas pasākumi, un rodas iespaids, ka nav ņemtas vērā negatīvās sekas. Šajā atzinumā ir ņemtas vērā minētās bažas un atzīts, ka diskusijas par tām turpināsies. Tomēr Komiteja aicina ES un tās dalībvalstis veicināt izpratni par to, ka ir steidzami nepieciešams sekmīgi īstenot virzību uz zemām oglekļa emisijām nākotnē. |
| --- | --- |

1.10.

Kaut gan vispārējam mērķim pāriet uz ekonomiku ar zemām oglekļa emisijām sabiedrībā ir plašs atbalsts, par šās pārejas ātrumu un izraudzītajām metodēm joprojām notiek aktīvas diskusijas. Pastāv bažas par to, ka nav atzīta ekonomikas lejupslīdes un parādu krīzes ietekme uz Eiropas ekonomikas nestspēju. Turklāt ir arī bažas, ka pārejas pasākumu paātrināšana īstermiņā un vidējā termiņā varētu mazināt konkurētspēju. Visbeidzot, joprojām turpinās domstarpības par pozitīvo ekonomisko labumu, ko sniegs pārejas pasākumi, un rodas iespaids, ka nav ņemtas vērā negatīvās sekas. Šajā atzinumā ir ņemtas vērā minētās bažas un atzīts, ka diskusijas par tām turpināsies. Tomēr Komiteja aicina ES un tās dalībvalstis veicināt izpratni par to, ka ir steidzami nepieciešams sekmīgi īstenot virzību uz zemām oglekļa emisijām nākotnē.

2.   Ievads

| 2.1. | ES dalībvalstis nav pietiekami aktīvi pielāgojušas savu ekonomiku klimata pārmaiņām. Eiropas Savienībā ir notikusi visaptveroša un fundamentāla diskusija par to, vai sabiedrību ir nepieciešams pielāgot ilgtspējīgai attīstībai un klimata pārmaiņām. Rezultātā tika panākta vienošanās par rīcību ilgtspējīgai attīstībai, tostarp virzību uz “zaļāku” ekonomiku. Šis politikas virziens ir nostiprināts vairākos dokumentos: 2001. gada Ilgtspējīgas attīstības stratēģijā, kas pārskatīta 2006. gadā, Septītajā vides rīcības programmā, stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīvā “Resursu ziņā efektīva Eiropa”, “Ceļvedī par resursu efektīvu izmantošanu Eiropā” un “Ceļvedī virzībai uz konkurētspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni 2050. gadā”. Komiteja vairākos atzinumos ir atbalstījusi šo mērķi. |
| --- | --- |

2.1.

ES dalībvalstis nav pietiekami aktīvi pielāgojušas savu ekonomiku klimata pārmaiņām. Eiropas Savienībā ir notikusi visaptveroša un fundamentāla diskusija par to, vai sabiedrību ir nepieciešams pielāgot ilgtspējīgai attīstībai un klimata pārmaiņām. Rezultātā tika panākta vienošanās par rīcību ilgtspējīgai attīstībai, tostarp virzību uz “zaļāku” ekonomiku. Šis politikas virziens ir nostiprināts vairākos dokumentos: 2001. gada Ilgtspējīgas attīstības stratēģijā, kas pārskatīta 2006. gadā, Septītajā vides rīcības programmā, stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīvā “Resursu ziņā efektīva Eiropa”, “Ceļvedī par resursu efektīvu izmantošanu Eiropā” un “Ceļvedī virzībai uz konkurētspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni 2050. gadā”. Komiteja vairākos atzinumos ir atbalstījusi šo mērķi.

| 2.2. | Pēdējo piecu gadu laikā visas dalībvalstis ir lielākā vai mazākā mērā saskārušās ar problēmām, ko radījusi banku krīze un valsts parāda krīze un ko pastiprina ļoti nopietna ekonomikas lejupslīde. Mājsaimniecībām un rūpnieciskajai ražošanai piegādātās enerģijas cenu attīstība taupības kontekstā un sastopoties ar pasaules mēroga konkurenci, kas balstīta uz zemākām cenām, liek uzdot jautājumus par veidu, kā tiek īstenota ES vides un enerģētikas politika, ņemot vērā tās iespējamās negatīvās blakusparādības. Stāvoklis ir kritisks, un tam vajadzīgs risinājums. Tirgus instrumenti ir jāpiemēro tā, lai tie nodrošinātu gan videi nekaitīgāku ekonomiku, gan sekmētu ekonomikas atveseļošanos. |
| --- | --- |

2.2.

Pēdējo piecu gadu laikā visas dalībvalstis ir lielākā vai mazākā mērā saskārušās ar problēmām, ko radījusi banku krīze un valsts parāda krīze un ko pastiprina ļoti nopietna ekonomikas lejupslīde. Mājsaimniecībām un rūpnieciskajai ražošanai piegādātās enerģijas cenu attīstība taupības kontekstā un sastopoties ar pasaules mēroga konkurenci, kas balstīta uz zemākām cenām, liek uzdot jautājumus par veidu, kā tiek īstenota ES vides un enerģētikas politika, ņemot vērā tās iespējamās negatīvās blakusparādības. Stāvoklis ir kritisks, un tam vajadzīgs risinājums. Tirgus instrumenti ir jāpiemēro tā, lai tie nodrošinātu gan videi nekaitīgāku ekonomiku, gan sekmētu ekonomikas atveseļošanos.

| 2.3. | Lai gan minēto diskusiju daļēji izraisīja klimata pārmaiņas, tajā ir runa arī par ekonomiku un sabiedrības attīstību. Īstenojot pāreju uz visaptverošu, videi nekaitīgu ekonomiku, Eiropai var būt lieli ieguvumi. Komisijas nesen veiktajā pētījumā tika apstiprināts, ka Eiropas rūpniecība līdz šim ir saglabājusi savas pozīcijas pasaules tirgū, pateicoties salīdzinoši zemam energoietilpības līmenim un augstam atjaunojamo enerģijas avotu īpatsvaram (2). Komiteja ir norādījusi uz iespējām, ko ekonomika, kas rada zemu oglekļa emisiju līmeni, sniedz jauniem ilgtspējīgiem uzņēmējdarbības modeļiem un rūpniecības pārmaiņām (3). Veiksmīga, ātra pāreja ir ne tikai uzdevums; šis zaļās ekonomikas modelis arī piedāvā Eiropas Savienībai vislabākās iespējas saglabāt pasaules ekonomikas lielvaras statusu. Tajā pašā laikā ir bažas, ka īstermiņā enerģijas izmaksas ir viens no faktoriem, kas izraisa deindustrializāciju, un šīs bažas ir jāņem vērā. It īpaši energoietilpīgās nozares izjūt ASV un Krievijas zemo gāzes cenu ietekmi. Taču lielākajai daļai nozaru vispārējais darba ražīgums un darbaspēka izmaksas konkurētspējas saglabāšanā joprojām ir svarīgāki faktori nekā enerģijas izmaksas. Pāreju uz resursu ziņā efektīvu ekonomiku, kas rada zemu oglekļa emisiju līmeni, Komisija ir noteikusi par vienu no galvenajiem elementiem savā pamatiniciatīvā, ar ko Eiropā veicina spēcīgāku rūpniecību (4), taču tagad ir arī norādījusi, ka šī pāreja jāveic, ņemot vērā esošos ekonomiskos un politiskos apstākļus (5). |
| --- | --- |

2.3.

Lai gan minēto diskusiju daļēji izraisīja klimata pārmaiņas, tajā ir runa arī par ekonomiku un sabiedrības attīstību. Īstenojot pāreju uz visaptverošu, videi nekaitīgu ekonomiku, Eiropai var būt lieli ieguvumi. Komisijas nesen veiktajā pētījumā tika apstiprināts, ka Eiropas rūpniecība līdz šim ir saglabājusi savas pozīcijas pasaules tirgū, pateicoties salīdzinoši zemam energoietilpības līmenim un augstam atjaunojamo enerģijas avotu īpatsvaram (2). Komiteja ir norādījusi uz iespējām, ko ekonomika, kas rada zemu oglekļa emisiju līmeni, sniedz jauniem ilgtspējīgiem uzņēmējdarbības modeļiem un rūpniecības pārmaiņām (3). Veiksmīga, ātra pāreja ir ne tikai uzdevums; šis zaļās ekonomikas modelis arī piedāvā Eiropas Savienībai vislabākās iespējas saglabāt pasaules ekonomikas lielvaras statusu. Tajā pašā laikā ir bažas, ka īstermiņā enerģijas izmaksas ir viens no faktoriem, kas izraisa deindustrializāciju, un šīs bažas ir jāņem vērā. It īpaši energoietilpīgās nozares izjūt ASV un Krievijas zemo gāzes cenu ietekmi. Taču lielākajai daļai nozaru vispārējais darba ražīgums un darbaspēka izmaksas konkurētspējas saglabāšanā joprojām ir svarīgāki faktori nekā enerģijas izmaksas. Pāreju uz resursu ziņā efektīvu ekonomiku, kas rada zemu oglekļa emisiju līmeni, Komisija ir noteikusi par vienu no galvenajiem elementiem savā pamatiniciatīvā, ar ko Eiropā veicina spēcīgāku rūpniecību (4), taču tagad ir arī norādījusi, ka šī pāreja jāveic, ņemot vērā esošos ekonomiskos un politiskos apstākļus (5).

| 2.4. | Neapšaubāmi, pāreja uz zemu oglekļa emisiju ekonomiku palielinātu Eiropas energoapgādes drošību. Patlaban Eiropa importē gāzes un naftas resursus vairāk nekā 500 miljardu EUR vērtībā, daļēji no politiski nestabiliem reģioniem. Energoresursu importa aizstāšana ar zemas oglekļa emisijas nodrošinošas enerģijas ražošanu ES palielinātu Eiropas ekonomikas izturētspēju un palīdzētu Eiropā saglabāt vērtību ķēdes. Ja šī pāreja tiek īstenota laikus, nodrošinot tās ātruma gudru pārvaldību un ievērojot pareizo līdzsvaru starp ekonomiskajām, ekoloģiskajām un sociālajām interesēm, tai var būt nozīmīga loma krīzes pārvarēšanā. |
| --- | --- |

2.4.

Neapšaubāmi, pāreja uz zemu oglekļa emisiju ekonomiku palielinātu Eiropas energoapgādes drošību. Patlaban Eiropa importē gāzes un naftas resursus vairāk nekā 500 miljardu EUR vērtībā, daļēji no politiski nestabiliem reģioniem. Energoresursu importa aizstāšana ar zemas oglekļa emisijas nodrošinošas enerģijas ražošanu ES palielinātu Eiropas ekonomikas izturētspēju un palīdzētu Eiropā saglabāt vērtību ķēdes. Ja šī pāreja tiek īstenota laikus, nodrošinot tās ātruma gudru pārvaldību un ievērojot pareizo līdzsvaru starp ekonomiskajām, ekoloģiskajām un sociālajām interesēm, tai var būt nozīmīga loma krīzes pārvarēšanā.

| 2.5. | Šādu pāreju nevar īstenot uz Eiropas konkurētspējas rēķina, un pamatnosacījums ir aktīvāka ekonomiskā darbība, tas nozīmē vairāk uzņēmumu, kas darbojas lielākā skaitā nozaru un nodarbina vairāk cilvēku. Šajā kontekstā nav iespējams ignorēt lētās enerģijas, galvenokārt slānekļa gāzes, ietekmi, kuras dēļ rūpnieciskā ražošana piedzīvo augšupeju ASV teritorijā. ES ekonomikai skaudri nepieciešama līdzīga rūpniecības renesanse, lai cilvēkiem nodrošinātu darbu un palielinātu nodokļu ieņēmumus. Šādas augšupejas priekšnoteikums ir ES enerģētikas politikas lielāka noteiktība un spēja reaģēt uz globālu spiedienu, vienlaikus saglabājot virzību uz vispārēju zemu oglekļa emisiju ekonomiku. |
| --- | --- |

2.5.

Šādu pāreju nevar īstenot uz Eiropas konkurētspējas rēķina, un pamatnosacījums ir aktīvāka ekonomiskā darbība, tas nozīmē vairāk uzņēmumu, kas darbojas lielākā skaitā nozaru un nodarbina vairāk cilvēku. Šajā kontekstā nav iespējams ignorēt lētās enerģijas, galvenokārt slānekļa gāzes, ietekmi, kuras dēļ rūpnieciskā ražošana piedzīvo augšupeju ASV teritorijā. ES ekonomikai skaudri nepieciešama līdzīga rūpniecības renesanse, lai cilvēkiem nodrošinātu darbu un palielinātu nodokļu ieņēmumus. Šādas augšupejas priekšnoteikums ir ES enerģētikas politikas lielāka noteiktība un spēja reaģēt uz globālu spiedienu, vienlaikus saglabājot virzību uz vispārēju zemu oglekļa emisiju ekonomiku.

| 2.6. | ES mērķis ir līdz 2050. gadam samazināt CO2 emisijas par 80–95 % salīdzinājumā ar 1990. gadu. Saskaņā ar Komisijas aplēsēm, lai sasniegtu šo mērķi, pārejā uz ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni ik gadu papildus jāiegulda 1,5 % no Eiropas IKP. Ja nekas netiks darīts, Komisija paredz, ka izmaksas veidos 50 miljardus EUR gadā. Tomēr desmitiem miljonu ES iedzīvotāju, kuri patlaban ir bezdarbnieki vai kuru dzīves līmenis ir pazeminājies, šīs “nākotnes izmaksas” ir daudz tālākas no realitātes nekā viņu pašreizējās grūtības. Ja minēto spriedzi neizdosies novērst, mērķa sasniegšana var prasīt daudz vairāk laika un finanšu līdzekļu. |
| --- | --- |

2.6.

ES mērķis ir līdz 2050. gadam samazināt CO2 emisijas par 80–95 % salīdzinājumā ar 1990. gadu. Saskaņā ar Komisijas aplēsēm, lai sasniegtu šo mērķi, pārejā uz ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni ik gadu papildus jāiegulda 1,5 % no Eiropas IKP. Ja nekas netiks darīts, Komisija paredz, ka izmaksas veidos 50 miljardus EUR gadā. Tomēr desmitiem miljonu ES iedzīvotāju, kuri patlaban ir bezdarbnieki vai kuru dzīves līmenis ir pazeminājies, šīs “nākotnes izmaksas” ir daudz tālākas no realitātes nekā viņu pašreizējās grūtības. Ja minēto spriedzi neizdosies novērst, mērķa sasniegšana var prasīt daudz vairāk laika un finanšu līdzekļu.

| 2.7. | Nodomi un noteikumi galvenokārt sastāv no vārdiem; savukārt politika ir balstīta uz darbiem. Lai sasniegtu mērķus, nav darīts pietiekami daudz. Tam ir daudz iemeslu: finanšu krīze, dalībvalstu rīcības trūkums, politikas reversija no dalībvalstu puses un naftas un gāzes rūpniecības pretdarbība. Turklāt jāņem vērā reālas neskaidrības un pielāgojumi sakarā ar neparedzētu jaunu norišu vai notikumu ietekmi, piemēram, ASV slānekļa gāzes ieguves straujā attīstība un Fukušimas avārija. No minētā izrietošā “iet-un-apstāties” (stop-and-go) politika nenodrošina nepieciešamu stabilu un prognozējamu satvaru. Lai bez kavēšanās turpinātu pārejas procesu, mums ir jārod līdzsvars starp politikas elastīgumu un nepieciešamo apņemšanos veikt ilgtermiņa ieguldījumus un tos veicinošiem TI. Tāpēc ir vajadzīgs aktīvs dialogu starp visām ieinteresētajām personām enerģijas ķēdē, Eiropas iestādēm, dalībvalstīm, nozari un sabiedrību kopumā. |
| --- | --- |

2.7.

Nodomi un noteikumi galvenokārt sastāv no vārdiem; savukārt politika ir balstīta uz darbiem. Lai sasniegtu mērķus, nav darīts pietiekami daudz. Tam ir daudz iemeslu: finanšu krīze, dalībvalstu rīcības trūkums, politikas reversija no dalībvalstu puses un naftas un gāzes rūpniecības pretdarbība. Turklāt jāņem vērā reālas neskaidrības un pielāgojumi sakarā ar neparedzētu jaunu norišu vai notikumu ietekmi, piemēram, ASV slānekļa gāzes ieguves straujā attīstība un Fukušimas avārija. No minētā izrietošā “iet-un-apstāties” (stop-and-go) politika nenodrošina nepieciešamu stabilu un prognozējamu satvaru. Lai bez kavēšanās turpinātu pārejas procesu, mums ir jārod līdzsvars starp politikas elastīgumu un nepieciešamo apņemšanos veikt ilgtermiņa ieguldījumus un tos veicinošiem TI. Tāpēc ir vajadzīgs aktīvs dialogu starp visām ieinteresētajām personām enerģijas ķēdē, Eiropas iestādēm, dalībvalstīm, nozari un sabiedrību kopumā.

| 2.8. | Tāpat kā visi tirgi, arī enerģijas tirgus esošā regulējuma ietvaros reaģē uz cenu signāliem. Ja enerģijas tirgus nenodrošina pārejas plānā paredzēto enerģētisko struktūru, cenu signāli ir nepareizi. Šos signālus var mainīt, taču jānodrošina, ka ekonomikas un sociālās jomas ieinteresētās personas nenonāk nopietni nelabvēlīgā situācijā. |
| --- | --- |

2.8.

Tāpat kā visi tirgi, arī enerģijas tirgus esošā regulējuma ietvaros reaģē uz cenu signāliem. Ja enerģijas tirgus nenodrošina pārejas plānā paredzēto enerģētisko struktūru, cenu signāli ir nepareizi. Šos signālus var mainīt, taču jānodrošina, ka ekonomikas un sociālās jomas ieinteresētās personas nenonāk nopietni nelabvēlīgā situācijā.

| 2.9. | Pārejā uz ekonomiku ar zemu oglekļa emisijas līmeni ir jāņem vērā sociālā ietekme, jo īpaši nodarbinātības jomā. Komisija norādīja, ka zaļās ekonomikas nozarēs nodarbinātība ir pieaugusi visā lejupslīdes laikā, un tiek prognozēts, ka tā saglabāsies samērā stabila. Tikai energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas nozares vien līdz 2020. gadam varētu radīt 5 miljonus darba vietu. (6)

  Līdzsvarotā pārejā ir nepieciešami aktīvi pasākumi nodarbinātības jomā, lai nodrošinātu pienācīgas darba vietas. Tam priekšnoteikums ir ekonomikas augšupeja, kas savukārt prasa attiecīgas pārmaiņas enerģētikas politikā, infrastruktūrā un tirgos. Būtu rūpīgi jāanalizē ietekme uz mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem un uz enerģijas cenām. Turklāt enerģijas tirgū cenas bieži vien nepareizi atspoguļo dažādu enerģijas avotu patiesās izmaksas. Atšķirībā no atjaunojamās enerģijas izmaksām liela daļa tradicionālās enerģijas izmaksu nav atsevišķi uzrādīta elektroenerģijas cenās un iekļauta elektroenerģijas rēķinos; tā vietā šīs izmaksas subsīdiju veidā tiek iekļautas valdības budžetos un apslēptas kā ārējās izmaksas saistībā ar negatīvu ietekmi uz veselību un vidi. |
| --- | --- |

2.9.

Pārejā uz ekonomiku ar zemu oglekļa emisijas līmeni ir jāņem vērā sociālā ietekme, jo īpaši nodarbinātības jomā. Komisija norādīja, ka zaļās ekonomikas nozarēs nodarbinātība ir pieaugusi visā lejupslīdes laikā, un tiek prognozēts, ka tā saglabāsies samērā stabila. Tikai energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas nozares vien līdz 2020. gadam varētu radīt 5 miljonus darba vietu. (6)

Līdzsvarotā pārejā ir nepieciešami aktīvi pasākumi nodarbinātības jomā, lai nodrošinātu pienācīgas darba vietas. Tam priekšnoteikums ir ekonomikas augšupeja, kas savukārt prasa attiecīgas pārmaiņas enerģētikas politikā, infrastruktūrā un tirgos. Būtu rūpīgi jāanalizē ietekme uz mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem un uz enerģijas cenām. Turklāt enerģijas tirgū cenas bieži vien nepareizi atspoguļo dažādu enerģijas avotu patiesās izmaksas. Atšķirībā no atjaunojamās enerģijas izmaksām liela daļa tradicionālās enerģijas izmaksu nav atsevišķi uzrādīta elektroenerģijas cenās un iekļauta elektroenerģijas rēķinos; tā vietā šīs izmaksas subsīdiju veidā tiek iekļautas valdības budžetos un apslēptas kā ārējās izmaksas saistībā ar negatīvu ietekmi uz veselību un vidi.

| 2.10. | Kompleksais jautājumu loks attiecībā uz enerģijas cenām un izmaksu ietekmi gan uz mājsaimniecībām, gan rūpnieciskajiem patērētājiem ir aplūkots Komisijas paziņojumā par enerģijas cenām un izmaksām Eiropā (7). Viens no secinājumiem ir tas, ka pasākumi, ko finansē, izmantojot “enerģētikas politikas nodevu un nodokļu cenu komponentu”, kas pēdējo gadu laikā ir audzis visvairāk, ir jāpiemēro pēc iespējas rentablākā veidā. |
| --- | --- |

2.10.

Kompleksais jautājumu loks attiecībā uz enerģijas cenām un izmaksu ietekmi gan uz mājsaimniecībām, gan rūpnieciskajiem patērētājiem ir aplūkots Komisijas paziņojumā par enerģijas cenām un izmaksām Eiropā (7). Viens no secinājumiem ir tas, ka pasākumi, ko finansē, izmantojot “enerģētikas politikas nodevu un nodokļu cenu komponentu”, kas pēdējo gadu laikā ir audzis visvairāk, ir jāpiemēro pēc iespējas rentablākā veidā.

3.   Tirgus instrumenti

3.1.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1.1. | Lai samazinātu oglekļa emisijas, ir izstrādāti daudzi ES tiesību akti. Regulējums vien jautājumu neatrisina; pārejas īstenošanas atbalstam ir nepieciešami finansiāli un ekonomiski stimuli, kas būtu balstīti uz “burkāna un pātagas” principu. Svarīga loma šajā procesā ir tirgus instrumentiem (TI), piemēram, vides nodokļiem, emisijas kvotu tirdzniecībai un subsīdiju reformai (8). |
| --- | --- |

3.1.1.

Lai samazinātu oglekļa emisijas, ir izstrādāti daudzi ES tiesību akti. Regulējums vien jautājumu neatrisina; pārejas īstenošanas atbalstam ir nepieciešami finansiāli un ekonomiski stimuli, kas būtu balstīti uz “burkāna un pātagas” principu. Svarīga loma šajā procesā ir tirgus instrumentiem (TI), piemēram, vides nodokļiem, emisijas kvotu tirdzniecībai un subsīdiju reformai (8).

| 3.1.2. | Šie instrumenti var ietekmēt tirgus norises, jo tie uzlabo cenu signālu sistēmu, internalizējot ārējās izmaksas, un uzņēmējiem piedāvā lielāku elastīgumu un atbalstu virzībā uz mērķiem, kā arī veicina efektivitāti un inovāciju. |
| --- | --- |

3.1.2.

Šie instrumenti var ietekmēt tirgus norises, jo tie uzlabo cenu signālu sistēmu, internalizējot ārējās izmaksas, un uzņēmējiem piedāvā lielāku elastīgumu un atbalstu virzībā uz mērķiem, kā arī veicina efektivitāti un inovāciju.

| 3.1.3. | ES un dalībvalstis ir izveidojušas vairākus instrumentus, piemēram, dabas resursu nodokļu reformu, kaitīgo subsīdiju pakāpenisku atcelšanu, emisijas kvotu tirdzniecību, atjaunojamās enerģijas un zaļā iepirkuma veicināšanu. Šis uzdevums principā ir paveicams ar pieejamajiem instrumentiem. Problēma ir to iestrādāšana tiesību aktos, pareiza piemērošana, kontrole un izpilde, un to veicot, jānodrošina pilsoņu atbalsts. Ja šī ķēde nav pietiekami attīstīta, pastāv reāls risks, ka minētie instrumenti nedarbosies pareizi un rezultāti būs neapmierinoši, savukārt mājsaimniecībām un uzņēmumiem radīsies pārmērīgas izmaksas. Saskanīguma trūkums izpaužas kā milzīgas enerģijas izmaksu atšķirības dalībvalstīs. |
| --- | --- |

3.1.3.

ES un dalībvalstis ir izveidojušas vairākus instrumentus, piemēram, dabas resursu nodokļu reformu, kaitīgo subsīdiju pakāpenisku atcelšanu, emisijas kvotu tirdzniecību, atjaunojamās enerģijas un zaļā iepirkuma veicināšanu. Šis uzdevums principā ir paveicams ar pieejamajiem instrumentiem. Problēma ir to iestrādāšana tiesību aktos, pareiza piemērošana, kontrole un izpilde, un to veicot, jānodrošina pilsoņu atbalsts. Ja šī ķēde nav pietiekami attīstīta, pastāv reāls risks, ka minētie instrumenti nedarbosies pareizi un rezultāti būs neapmierinoši, savukārt mājsaimniecībām un uzņēmumiem radīsies pārmērīgas izmaksas. Saskanīguma trūkums izpaužas kā milzīgas enerģijas izmaksu atšķirības dalībvalstīs.

| 3.1.4. | Ja ES vēlas sasniegt izvirzītos mērķus zemu oglekļa emisiju jomā, tai šis process ir jāpaātrina un jāgūst sabiedrības atbalsts. Mums ir vairāk jātaupa enerģija un fosilie energoresursi jāaizstāj ar atjaunojamajiem energoresursiem – tie ir divi galvenie faktori pārejā uz videi nekaitīgu ekonomiku. Pārejā no oglekļa uz atjaunojamiem energoresursiem jāparedz arī rezerves kurināmie un starpposma risinājumi, izmantojot, piemēram, gāzi vai kodolenerģiju. Veids, kā dalībvalstis piemēro pieejamos instrumentus, nenodrošina pietiekami spēcīgu stimulu, lai tirgus darbotos labāk. Netiek pietiekami izmantoti svarīgi instrumenti, piemēram, vides nodokļi.
  Lielā mērā tas saistīts ar faktu, ka katrai dalībvalstij pieejamo energoresursu struktūra ievērojami atšķiras atkarībā no ģeogrāfiskajiem faktoriem, klimata, dabas resursiem un vēstures. Attiecīgi atšķiras dalībvalstu rīcības plāni CO2 samazināšanai un to TI izmantošana. |
| --- | --- |

3.1.4.

Ja ES vēlas sasniegt izvirzītos mērķus zemu oglekļa emisiju jomā, tai šis process ir jāpaātrina un jāgūst sabiedrības atbalsts. Mums ir vairāk jātaupa enerģija un fosilie energoresursi jāaizstāj ar atjaunojamajiem energoresursiem – tie ir divi galvenie faktori pārejā uz videi nekaitīgu ekonomiku. Pārejā no oglekļa uz atjaunojamiem energoresursiem jāparedz arī rezerves kurināmie un starpposma risinājumi, izmantojot, piemēram, gāzi vai kodolenerģiju. Veids, kā dalībvalstis piemēro pieejamos instrumentus, nenodrošina pietiekami spēcīgu stimulu, lai tirgus darbotos labāk. Netiek pietiekami izmantoti svarīgi instrumenti, piemēram, vides nodokļi.

Lielā mērā tas saistīts ar faktu, ka katrai dalībvalstij pieejamo energoresursu struktūra ievērojami atšķiras atkarībā no ģeogrāfiskajiem faktoriem, klimata, dabas resursiem un vēstures. Attiecīgi atšķiras dalībvalstu rīcības plāni CO2 samazināšanai un to TI izmantošana.

| 3.1.5. | Komiteja uzskata, ka atjaunojamajiem energoresursiem jābūt enerģētiskās struktūras sastāvdaļai un to prioritāte jānosaka tā, lai nodrošinātu, ka enerģētikas politika sekmē gan ekonomisko attīstību, gan pāreju uz ekonomiku ar zemu oglekļa emisiju līmeni. Tomēr, neraugoties uz dalībvalstu atšķirīgajiem apstākļiem, EESK mudina, lai Eiropas enerģētikas tīklu izveide tiktu pabeigta pēc iespējas ātrāk. Šie savienojumi katrai valsts stratēģijai var nodrošināt vērtīgus papildu resursus. |
| --- | --- |

3.1.5.

Komiteja uzskata, ka atjaunojamajiem energoresursiem jābūt enerģētiskās struktūras sastāvdaļai un to prioritāte jānosaka tā, lai nodrošinātu, ka enerģētikas politika sekmē gan ekonomisko attīstību, gan pāreju uz ekonomiku ar zemu oglekļa emisiju līmeni. Tomēr, neraugoties uz dalībvalstu atšķirīgajiem apstākļiem, EESK mudina, lai Eiropas enerģētikas tīklu izveide tiktu pabeigta pēc iespējas ātrāk. Šie savienojumi katrai valsts stratēģijai var nodrošināt vērtīgus papildu resursus.

| 3.1.6. | Vides politikai jābūt cieši saistītai ar citām politikas jomām. Decentralizēta elektroenerģijas ražošana lauku apvidos var radīt daudz papildu darba vietu. Sasaistot vides politiku ar reģionālo politiku arī finansējuma jomā, var ievērojami uzlabot dzīves kvalitāti lauku apvidos. |
| --- | --- |

3.1.6.

Vides politikai jābūt cieši saistītai ar citām politikas jomām. Decentralizēta elektroenerģijas ražošana lauku apvidos var radīt daudz papildu darba vietu. Sasaistot vides politiku ar reģionālo politiku arī finansējuma jomā, var ievērojami uzlabot dzīves kvalitāti lauku apvidos.

3.2.   Vides nodokļi

| 3.2.1. | Šādu nodokļu ideja ir saskaņā ar principu “piesārņotājs maksā” cenā par vidi piesārņojošu saimniecisko darbību iekļaut patiesās ražošanas un patēriņa izmaksas, kas nav atspoguļotas tirgus cenās. Piemēram, Polijā piesārņojošiem uzņēmumiem jāveic iemaksas Valsts vides aizsardzības un ūdens apsaimniekošanas fondā, ar kura līdzekļiem tiek finansētas ilgtspējas programmas. Tiesības noteikt tiešos un netiešos nodokļus Eiropas Savienībā ir dalībvalstu kompetencē. Īpašus vides nodokļus piemēro tikai neliels skaits dalībvalstu; ir daži labi piemēri (t.i., Somija, Zviedrija, Dānija, Nīderlande, Vācija, Apvienotā Karaliste, Slovēnija un Igaunija). Šādu nodokļu iekasēšanas mērogs dažādās dalībvalstīs ir atšķirīgs; saskaņā ar veiktajām aplēsēm kopējā iesaistītā naudas summa veido vairāk nekā 25 miljardus EUR gadā (9). |
| --- | --- |

3.2.1.

Šādu nodokļu ideja ir saskaņā ar principu “piesārņotājs maksā” cenā par vidi piesārņojošu saimniecisko darbību iekļaut patiesās ražošanas un patēriņa izmaksas, kas nav atspoguļotas tirgus cenās. Piemēram, Polijā piesārņojošiem uzņēmumiem jāveic iemaksas Valsts vides aizsardzības un ūdens apsaimniekošanas fondā, ar kura līdzekļiem tiek finansētas ilgtspējas programmas. Tiesības noteikt tiešos un netiešos nodokļus Eiropas Savienībā ir dalībvalstu kompetencē. Īpašus vides nodokļus piemēro tikai neliels skaits dalībvalstu; ir daži labi piemēri (t.i., Somija, Zviedrija, Dānija, Nīderlande, Vācija, Apvienotā Karaliste, Slovēnija un Igaunija). Šādu nodokļu iekasēšanas mērogs dažādās dalībvalstīs ir atšķirīgs; saskaņā ar veiktajām aplēsēm kopējā iesaistītā naudas summa veido vairāk nekā 25 miljardus EUR gadā (9).

| 3.2.2. | Neraugoties uz vides nodokļu izmantošanas panākumiem dažās dalībvalstīs, VNR neizmanto visu savu potenciālu īstenot plašas pārmaiņas fiskālajā rīcībpolitikā. Jāuzsver, ka VNR piedāvā milzīgas iespējas, jo īpaši saistībā ar pasākumiem nodarbinātības atveseļošanai. Ja praksē tiks īstenots komisāres Hedegaard moto “Nodokļus par nokurināto, nevis nopelnīto” (“Tax what you burn, not what you earn”) un nodokļu slogs pāries no darbaspēka uz resursu izmantošanu, darba devējiem samazināsies darbaspēka izmaksas un tiks atvieglota jaunu darba vietu radīšana ne tikai “zaļajās nišās”, bet arī daudzās tautsaimniecības nozarēs. VNR būtu jākalpo kā stūrakmenim, veicot valstu finanšu nepieciešamo vispārējo pārstrukturēšanu, kuras mērķis ir fiskālā konsolidācija. Protams, šāda reforma nedrīkst palielināt kopējo nodokļu slogu, un tai jābūt rentablai un ekoloģiski efektīvai. Būtu jānovērš situācija, kad enerģijas izmaksu pieaugums ir lielāks nekā ar energoefektivātes palīdzību ietaupītās izmaksas. |
| --- | --- |

3.2.2.

Neraugoties uz vides nodokļu izmantošanas panākumiem dažās dalībvalstīs, VNR neizmanto visu savu potenciālu īstenot plašas pārmaiņas fiskālajā rīcībpolitikā. Jāuzsver, ka VNR piedāvā milzīgas iespējas, jo īpaši saistībā ar pasākumiem nodarbinātības atveseļošanai. Ja praksē tiks īstenots komisāres Hedegaard moto “Nodokļus par nokurināto, nevis nopelnīto” (“Tax what you burn, not what you earn”) un nodokļu slogs pāries no darbaspēka uz resursu izmantošanu, darba devējiem samazināsies darbaspēka izmaksas un tiks atvieglota jaunu darba vietu radīšana ne tikai “zaļajās nišās”, bet arī daudzās tautsaimniecības nozarēs. VNR būtu jākalpo kā stūrakmenim, veicot valstu finanšu nepieciešamo vispārējo pārstrukturēšanu, kuras mērķis ir fiskālā konsolidācija. Protams, šāda reforma nedrīkst palielināt kopējo nodokļu slogu, un tai jābūt rentablai un ekoloģiski efektīvai. Būtu jānovērš situācija, kad enerģijas izmaksu pieaugums ir lielāks nekā ar energoefektivātes palīdzību ietaupītās izmaksas.

| 3.2.3. | VNR var arī palīdzēt pārvarēt fiskālo deficītu. Vides nodokļi var veicināt fiskālo konsolidāciju, mazāk iespaidojot ekonomikas izaugsmi un nodarbinātību nekā citi tiešie un netiešie nodokļi, piemēram, ienākuma nodoklis vai PVN (10). Komisijai būtu jānostiprina sava pieeja, proti, ieguvumus no vides nodokļu reformas ņemt vērā gada izaugsmes pētījumā un Eiropas pusgadā. |
| --- | --- |

3.2.3.

VNR var arī palīdzēt pārvarēt fiskālo deficītu. Vides nodokļi var veicināt fiskālo konsolidāciju, mazāk iespaidojot ekonomikas izaugsmi un nodarbinātību nekā citi tiešie un netiešie nodokļi, piemēram, ienākuma nodoklis vai PVN (10). Komisijai būtu jānostiprina sava pieeja, proti, ieguvumus no vides nodokļu reformas ņemt vērā gada izaugsmes pētījumā un Eiropas pusgadā.

3.3.   Kaitīgo subsīdiju pakāpeniska atcelšana

| 3.3.1. | ES mērķis ir pakāpeniski atcelt videi kaitīgas subsīdijas (VKS) (11). Komisija to solīja 2006. un 2009. gadā, 2009. gadā arī G20 augstākā līmeņa sanāksmē vienojās uzsākt “neefektīvo fosilā kurināmā subsīdiju, kas veicina nelietderīgu patēriņu”, pakāpenisku atcelšanu. Minētā apņemšanās ir iekļauta arī Āzijas un Klusā okeāna reģiona ekonomiskās sadarbības ietvaros un “Rio+20” konferences rezultātos. Neraugoties uz visiem solījumiem, nav darīts pietiekami daudz. |
| --- | --- |

3.3.1.

ES mērķis ir pakāpeniski atcelt videi kaitīgas subsīdijas (VKS) (11). Komisija to solīja 2006. un 2009. gadā, 2009. gadā arī G20 augstākā līmeņa sanāksmē vienojās uzsākt “neefektīvo fosilā kurināmā subsīdiju, kas veicina nelietderīgu patēriņu”, pakāpenisku atcelšanu. Minētā apņemšanās ir iekļauta arī Āzijas un Klusā okeāna reģiona ekonomiskās sadarbības ietvaros un “Rio+20” konferences rezultātos. Neraugoties uz visiem solījumiem, nav darīts pietiekami daudz.

| 3.3.2. | Starptautiskā līmenī ESAO ir sniegusi informāciju par VKS dalībvalstīs: tiešs atbalsts no budžeta, kā arī nodokļu atvieglojumi fosilajam kurināmajam veido kopumā 55–90 miljardus ASV dolāru gadā (12). IEA ir aprēķinājusi, ka subsīdijas fosilajam kurināmajam, kuras tā dēvē par “valsts ienaidnieku Nr. 1”, pasaulē veido līdz 523 miljardiem ASV dolāru (13). Savukārt Pasaules Banka lēš, ka subsīdijas fosilajiem kurināmajiem sniedzas līdz pat 775 miljardiem ASV dolāru gadā. Ja rīcībpolitikas nemainīsies, subsīdijas fosilajiem kurināmajiem dažu gadu laikā pieaugs nepieredzētā apmērā un radīs daudz papildu problēmu. Pakāpeniska subsīdiju atcelšana līdz 2020. gadam ievērojami samazinās pieprasījumu pēc enerģijas, kā arī CO2 emisijas par 1,7 gigatonnām, vienlaikus palielinot valdību papildu ieņēmumus. |
| --- | --- |

3.3.2.

Starptautiskā līmenī ESAO ir sniegusi informāciju par VKS dalībvalstīs: tiešs atbalsts no budžeta, kā arī nodokļu atvieglojumi fosilajam kurināmajam veido kopumā 55–90 miljardus ASV dolāru gadā (12). IEA ir aprēķinājusi, ka subsīdijas fosilajam kurināmajam, kuras tā dēvē par “valsts ienaidnieku Nr. 1”, pasaulē veido līdz 523 miljardiem ASV dolāru (13). Savukārt Pasaules Banka lēš, ka subsīdijas fosilajiem kurināmajiem sniedzas līdz pat 775 miljardiem ASV dolāru gadā. Ja rīcībpolitikas nemainīsies, subsīdijas fosilajiem kurināmajiem dažu gadu laikā pieaugs nepieredzētā apmērā un radīs daudz papildu problēmu. Pakāpeniska subsīdiju atcelšana līdz 2020. gadam ievērojami samazinās pieprasījumu pēc enerģijas, kā arī CO2 emisijas par 1,7 gigatonnām, vienlaikus palielinot valdību papildu ieņēmumus.

| 3.3.3. | Līdz šim nav visaptverošu datu par fosilā kurināmā subsīdijām ES; dati no dažādiem avotiem ir atšķirīgi. Vispārējā aina ir tāda, ka tas lielā mērā tiek subsidēts. ES līmenī subsīdijas fosilajiem kurināmajiem veido līdz 68,8 miljardiem EUR gadā, ieskaitot tiešās subsīdijas 26 miljardu EUR apmērā un līdz 42,8 miljardiem EUR, kas dalībvalstīm un iedzīvotājiem ir jāmaksā, lai kompensētu negatīvo sociālo un ar veselību saistīto ietekmi (14). Videi kaitīgās subsīdijas netika ieviestas tādēļ, lai apzināti kaitētu veselībai vai videi; tām bija citi pozitīvi mērķi, piemēram, lētas enerģijas nodrošināšana no vietējiem avotiem un darba vietu radīšana. EESK mudina dalībvalstis izvērtēt, vai tās joprojām vēlas atbalstīt šos mērķus, un, ja tā ir, tad kā tas būtu iespējams vidi saudzējošā veidā. Iesākumam varētu izveidot ES mēroga sarakstu, kas sniegtu pārskatu par šīm subsīdijām. |
| --- | --- |

3.3.3.

Līdz šim nav visaptverošu datu par fosilā kurināmā subsīdijām ES; dati no dažādiem avotiem ir atšķirīgi. Vispārējā aina ir tāda, ka tas lielā mērā tiek subsidēts. ES līmenī subsīdijas fosilajiem kurināmajiem veido līdz 68,8 miljardiem EUR gadā, ieskaitot tiešās subsīdijas 26 miljardu EUR apmērā un līdz 42,8 miljardiem EUR, kas dalībvalstīm un iedzīvotājiem ir jāmaksā, lai kompensētu negatīvo sociālo un ar veselību saistīto ietekmi (14). Videi kaitīgās subsīdijas netika ieviestas tādēļ, lai apzināti kaitētu veselībai vai videi; tām bija citi pozitīvi mērķi, piemēram, lētas enerģijas nodrošināšana no vietējiem avotiem un darba vietu radīšana. EESK mudina dalībvalstis izvērtēt, vai tās joprojām vēlas atbalstīt šos mērķus, un, ja tā ir, tad kā tas būtu iespējams vidi saudzējošā veidā. Iesākumam varētu izveidot ES mēroga sarakstu, kas sniegtu pārskatu par šīm subsīdijām.

| 3.3.4. | Papildus tiešajām subsīdijām no publiskajiem budžetiem un ārējām veselības izmaksām jāņem vērā fosilā kurināmā sadedzināšanas nelabvēlīgā ietekme uz vidi, piemēram, izmaksas saistībā ar videi radītā kaitējuma un klimata sasilšanas izraisīto smago vētru un plūdu seku likvidēšanu. Šīs “ārējās izmaksas” ir sekas principa “piesārņotājs maksā” nepietiekamai īstenošanai. Saskaņā ar Vācijas Federālās vides aģentūras aprēķiniem ietekmes uz vidi ārējās izmaksas saistībā ar oglekļa ražošanu ir 80 EUR par vienu CO2 emisiju tonnu (15). Ņemot vērā, ka ar kurināmā patēriņu saistīto darbību rezultātā tiek radīti 3  652 milj. tonnu CO2 emisiju (16), tas ir papildu slogs 290 miljardu EUR apmērā. Atomelektrostacijas Eiropas Savienībā tiek subsidētas 35 miljardu EUR apmērā, neskaitot izmaksas saistībā ar nelaimes gadījumu risku un atkritumu apglabāšanu. Tiešās subsīdijas atjaunojamajai enerģijai veido 30 miljardus EUR gadā. |
| --- | --- |

3.3.4.

Papildus tiešajām subsīdijām no publiskajiem budžetiem un ārējām veselības izmaksām jāņem vērā fosilā kurināmā sadedzināšanas nelabvēlīgā ietekme uz vidi, piemēram, izmaksas saistībā ar videi radītā kaitējuma un klimata sasilšanas izraisīto smago vētru un plūdu seku likvidēšanu. Šīs “ārējās izmaksas” ir sekas principa “piesārņotājs maksā” nepietiekamai īstenošanai. Saskaņā ar Vācijas Federālās vides aģentūras aprēķiniem ietekmes uz vidi ārējās izmaksas saistībā ar oglekļa ražošanu ir 80 EUR par vienu CO2 emisiju tonnu (15). Ņemot vērā, ka ar kurināmā patēriņu saistīto darbību rezultātā tiek radīti 3  652 milj. tonnu CO2 emisiju (16), tas ir papildu slogs 290 miljardu EUR apmērā. Atomelektrostacijas Eiropas Savienībā tiek subsidētas 35 miljardu EUR apmērā, neskaitot izmaksas saistībā ar nelaimes gadījumu risku un atkritumu apglabāšanu. Tiešās subsīdijas atjaunojamajai enerģijai veido 30 miljardus EUR gadā.

| 3.3.5. | Neraugoties uz šādu nevienlīdzību, atjaunojamās enerģijas tehnoloģijas strauji attīstās; atjaunojamās enerģijas cenas pēdējos gados ir ievērojami samazinājušās (saules bateriju cenas ir pazeminājušās par 85 %), un nozarē ir radītas daudzas darba vietas, savukārt fosilās enerģijas cenas nemainīgi saglabājas augstas. Enerģētikas nozarē ieinteresētas aprindas 2013. gada oktobrī aicināja pārtraukt atjaunojamās enerģijas subsidēšanu un palielināt subsīdijas kodolenerģijas ražošanai. Ja tas patiešām notiks, atjaunojamā enerģija nespēs konkurēt ar citām energoapgādes sistēmām vienlīdzīgas konkurences apstākļu trūkuma dēļ. |
| --- | --- |

3.3.5.

Neraugoties uz šādu nevienlīdzību, atjaunojamās enerģijas tehnoloģijas strauji attīstās; atjaunojamās enerģijas cenas pēdējos gados ir ievērojami samazinājušās (saules bateriju cenas ir pazeminājušās par 85 %), un nozarē ir radītas daudzas darba vietas, savukārt fosilās enerģijas cenas nemainīgi saglabājas augstas. Enerģētikas nozarē ieinteresētas aprindas 2013. gada oktobrī aicināja pārtraukt atjaunojamās enerģijas subsidēšanu un palielināt subsīdijas kodolenerģijas ražošanai. Ja tas patiešām notiks, atjaunojamā enerģija nespēs konkurēt ar citām energoapgādes sistēmām vienlīdzīgas konkurences apstākļu trūkuma dēļ.

| 3.3.6. | Ne visas subsīdijas ir kaitīgas. Gadījumos, kad ir jāizstrādā jaunas tehnoloģijas ilgtspējīgākas nākotnes ekonomikas atbalstam, var būt lietderīgi piešķirt subsīdijas sākotnējās izpētes, izstrādes un infrastruktūras atbalstam līdz brīdim, kad jaunās tehnoloģijas būs spējīgas saglabāt savas pozīcijas tirgū. Šāds atbalsts ir bijis ļoti svarīgs atjaunojamo energoresursu sākotnējās attīstības posmā, un atbalsts būs jāturpina, līdz atjaunojamie energoresursi pilnībā nostabilizēsies kā konkurētspējīgs enerģijas avots nākotnē. |
| --- | --- |

3.3.6.

Ne visas subsīdijas ir kaitīgas. Gadījumos, kad ir jāizstrādā jaunas tehnoloģijas ilgtspējīgākas nākotnes ekonomikas atbalstam, var būt lietderīgi piešķirt subsīdijas sākotnējās izpētes, izstrādes un infrastruktūras atbalstam līdz brīdim, kad jaunās tehnoloģijas būs spējīgas saglabāt savas pozīcijas tirgū. Šāds atbalsts ir bijis ļoti svarīgs atjaunojamo energoresursu sākotnējās attīstības posmā, un atbalsts būs jāturpina, līdz atjaunojamie energoresursi pilnībā nostabilizēsies kā konkurētspējīgs enerģijas avots nākotnē.

| 3.3.7. | Saskaņā ar Ceļvedi resursu efektīvai izmantošanai Eiropā dalībvalstīm līdz 2012. gadam ar atzītu metožu palīdzību vajadzēja apzināt būtiskākās videi kaitīgās subsīdijas, kā arī sagatavot attiecīgus plānus un grafikus videi kaitīgu subsīdiju pakāpeniskai pārtraukšanai un ziņot par to kā par savu valsts reformu programmu sastāvdaļu. Šīs darbības nav tikušas pietiekami īstenotas. Pētījumā, ko2012. gadā veicis Vides ģenerāldirektorāts, ir sniegts pārskats par videi kaitīgām subsīdijām un citu veidu dotācijām (17), ko piešķir Eiropas Savienībā, un ierosināts ceļvedis šādu subsīdiju pārskatīšanai. Komisijai vajadzētu apsvērt iespēju izmantot šo instrumentu pašreizējā Eiropas pusgadā. |
| --- | --- |

3.3.7.

Saskaņā ar Ceļvedi resursu efektīvai izmantošanai Eiropā dalībvalstīm līdz 2012. gadam ar atzītu metožu palīdzību vajadzēja apzināt būtiskākās videi kaitīgās subsīdijas, kā arī sagatavot attiecīgus plānus un grafikus videi kaitīgu subsīdiju pakāpeniskai pārtraukšanai un ziņot par to kā par savu valsts reformu programmu sastāvdaļu. Šīs darbības nav tikušas pietiekami īstenotas. Pētījumā, ko2012. gadā veicis Vides ģenerāldirektorāts, ir sniegts pārskats par videi kaitīgām subsīdijām un citu veidu dotācijām (17), ko piešķir Eiropas Savienībā, un ierosināts ceļvedis šādu subsīdiju pārskatīšanai. Komisijai vajadzētu apsvērt iespēju izmantot šo instrumentu pašreizējā Eiropas pusgadā.

3.4.   Emisijas kvotu tirdzniecības sistēma

| 3.4.1. | ES emisiju kvotu tirdzniecības sistēma (ES ETS) ir Eiropas galvenais ekonomiskais instruments, kas balstīts uz emisiju ierobežošanas un tirdzniecības principu un kura mērķis ir samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas. Sistēma ir paredzēta, lai uzņēmumiem būtu spēcīgs stimuls veikt ieguldījumus siltumnīcefekta gāzu novēršanā, atstājot tiem elastīgas iespējas to veikt pēc iespējas efektīvākā veidā. |
| --- | --- |

3.4.1.

ES emisiju kvotu tirdzniecības sistēma (ES ETS) ir Eiropas galvenais ekonomiskais instruments, kas balstīts uz emisiju ierobežošanas un tirdzniecības principu un kura mērķis ir samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas. Sistēma ir paredzēta, lai uzņēmumiem būtu spēcīgs stimuls veikt ieguldījumus siltumnīcefekta gāzu novēršanā, atstājot tiem elastīgas iespējas to veikt pēc iespējas efektīvākā veidā.

| 3.4.2. | ES ETS pašlaik saskaras ar piedāvājuma un pieprasījuma nelīdzsvarotību, kuras dēļ cenu stimuls nepieciešamajām investīcijām zemu oglekļa emisiju tehnoloģijās, ir nepietiekams. Emisijas kvotu piedāvājuma pārpalikums lielā mērā ir saistīts ar neparedzēti smago ekonomikas krīzi un starptautisko kredītu izmantošanu lielos apmēros. Ir steidzami vajadzīga strukturāla ETS reforma, lai ETS kļūtu par spēcīgu stimulu ieguldījumiem zemu oglekļa emisiju nodrošināšanai. Kvotu pārpalikums ir jāizņem no tirgus, un pārējās tiesības ir jāpiesaista turpmākajiem CO2 emisiju samazināšanas mērķiem, kas būs vajadzīgi, lai sasniegtu ES mērķi līdz 2050. gadam izveidot ekonomiku ar zemu oglekļa emisiju līmeni. Veicot šādu reformu, būtu jāņem vērā arī tehnoloģiskās iespējas un attiecīgo nozaru ekonomiskā dzīvotspēja, kā arī rūpīgi jāizvērtē iespējamas neparedzētas sekas nākotnē. |
| --- | --- |

3.4.2.

ES ETS pašlaik saskaras ar piedāvājuma un pieprasījuma nelīdzsvarotību, kuras dēļ cenu stimuls nepieciešamajām investīcijām zemu oglekļa emisiju tehnoloģijās, ir nepietiekams. Emisijas kvotu piedāvājuma pārpalikums lielā mērā ir saistīts ar neparedzēti smago ekonomikas krīzi un starptautisko kredītu izmantošanu lielos apmēros. Ir steidzami vajadzīga strukturāla ETS reforma, lai ETS kļūtu par spēcīgu stimulu ieguldījumiem zemu oglekļa emisiju nodrošināšanai. Kvotu pārpalikums ir jāizņem no tirgus, un pārējās tiesības ir jāpiesaista turpmākajiem CO2 emisiju samazināšanas mērķiem, kas būs vajadzīgi, lai sasniegtu ES mērķi līdz 2050. gadam izveidot ekonomiku ar zemu oglekļa emisiju līmeni. Veicot šādu reformu, būtu jāņem vērā arī tehnoloģiskās iespējas un attiecīgo nozaru ekonomiskā dzīvotspēja, kā arī rūpīgi jāizvērtē iespējamas neparedzētas sekas nākotnē.

3.5.   Oglekļa cenas pielāgošana uz robežas

| 3.5.1. | Jāīsteno turpmāki pasākumi, lai cīnītos pret oglekļa dioksīda emisiju pārvirzi, piemēram, oglekļa cenas pielāgošana uz robežas (border carbon adjustment) – sistēma, kuras mērķis ir samazināt CO2 emisijas, vienlaikus nodrošinot līdzvērtīgus konkurences apstākļus. Izmantojot minēto sistēmu, importēto preču cena uz robežas tiks palielināta, pamatojoties uz aprēķinu par minēto preču ražošanā radīto emisiju masu. Nesenā pētījumā (18) aplūkotie modeļi liecina, ka oglekļa cenas pielāgošana uz robežas var būtiski samazināt oglekļa emisiju pārvirzi attiecīgajās nozarēs. |
| --- | --- |

3.5.1.

Jāīsteno turpmāki pasākumi, lai cīnītos pret oglekļa dioksīda emisiju pārvirzi, piemēram, oglekļa cenas pielāgošana uz robežas (border carbon adjustment) – sistēma, kuras mērķis ir samazināt CO2 emisijas, vienlaikus nodrošinot līdzvērtīgus konkurences apstākļus. Izmantojot minēto sistēmu, importēto preču cena uz robežas tiks palielināta, pamatojoties uz aprēķinu par minēto preču ražošanā radīto emisiju masu. Nesenā pētījumā (18) aplūkotie modeļi liecina, ka oglekļa cenas pielāgošana uz robežas var būtiski samazināt oglekļa emisiju pārvirzi attiecīgajās nozarēs.

| 3.5.2. | Tomēr daži Eiropas lielākie tirdzniecības partneri nav atsaucīgi pret oglekļa cenas pielāgošanu uz robežas pašreiz apspriestajā veidā. Šis jautājums jāapspriež PTO ietvaros. Līgums ļauj izskatīt šādus “ar tirdzniecību nesaistītus” jautājumus. Tomēr nevajadzētu par zemu novērtēt grūtības šīs sarunas risināt bez vispārēja nolīguma par oglekļa cenu noteikšanu. Bažas varētu kliedēt, uzlabojot oglekļa cenas pielāgošanas uz robežas koncepciju. Pamatprincips ir tāds, ka pienācīgi izstrādāta oglekļa nodokļa pielāgošana uz robežas ir nevis antidempinga rīks, bet ieguldījums ilgtspējīgā vispasaules klimata politikā. |
| --- | --- |

3.5.2.

Tomēr daži Eiropas lielākie tirdzniecības partneri nav atsaucīgi pret oglekļa cenas pielāgošanu uz robežas pašreiz apspriestajā veidā. Šis jautājums jāapspriež PTO ietvaros. Līgums ļauj izskatīt šādus “ar tirdzniecību nesaistītus” jautājumus. Tomēr nevajadzētu par zemu novērtēt grūtības šīs sarunas risināt bez vispārēja nolīguma par oglekļa cenu noteikšanu. Bažas varētu kliedēt, uzlabojot oglekļa cenas pielāgošanas uz robežas koncepciju. Pamatprincips ir tāds, ka pienācīgi izstrādāta oglekļa nodokļa pielāgošana uz robežas ir nevis antidempinga rīks, bet ieguldījums ilgtspējīgā vispasaules klimata politikā.

3.6.   Ilgstpējīgas enerģijas veicināšana

| 3.6.1. | Viens no svarīgākajiem elementiem pārejā uz zemu oglekļa emisiju ekonomiku ir atjaunojamās enerģijas veicināšana; šajā saistībā nozīmīga loma var būt tirgus instrumentiem. Šo instrumentu ieviešana ir dalībvalstu pārziņā; vairākas no tām ir izvēlējušās dažādus instrumentus atjaunojamās enerģijas subsidēšanai: ieguldījumu atbalsts un darbības atbalsts, tajā iekļaujot sistēmu cenu noteikšanai par tīklā ievadīto enerģiju. Vairāku dalībvalstu pieredze liecina, ka šī sistēma ir visefektīvākā, jo tā ir devusi vislielāko pieaugumu atjaunojamās enerģijas ražošanā, bieži vien nodrošinot investīcijām garantētu un dāsnu atdevi. |
| --- | --- |

3.6.1.

Viens no svarīgākajiem elementiem pārejā uz zemu oglekļa emisiju ekonomiku ir atjaunojamās enerģijas veicināšana; šajā saistībā nozīmīga loma var būt tirgus instrumentiem. Šo instrumentu ieviešana ir dalībvalstu pārziņā; vairākas no tām ir izvēlējušās dažādus instrumentus atjaunojamās enerģijas subsidēšanai: ieguldījumu atbalsts un darbības atbalsts, tajā iekļaujot sistēmu cenu noteikšanai par tīklā ievadīto enerģiju. Vairāku dalībvalstu pieredze liecina, ka šī sistēma ir visefektīvākā, jo tā ir devusi vislielāko pieaugumu atjaunojamās enerģijas ražošanā, bieži vien nodrošinot investīcijām garantētu un dāsnu atdevi.

| 3.6.2. | Tomēr tīklā ievadītās enerģijas tarifus atjaunojamo enerģijas veidu izmantošanas atbalstam nevajadzētu finansēt, vienīgi paaugstinot enerģijas cenas kopumā, tādējādi riskējot negatīvi noskaņot sabiedrību pret tarifiem un pašiem atjaunojamajiem energoresursiem. Diemžēl daudzviet tieši tā ir notici, izraisot negatīva reakciju. Ir steidzami vajadzīgi korektīvi pasākumi, lai konsolidētu iedzīvotāju atbalstu “zaļajai revolūcijai”. |
| --- | --- |

3.6.2.

Tomēr tīklā ievadītās enerģijas tarifus atjaunojamo enerģijas veidu izmantošanas atbalstam nevajadzētu finansēt, vienīgi paaugstinot enerģijas cenas kopumā, tādējādi riskējot negatīvi noskaņot sabiedrību pret tarifiem un pašiem atjaunojamajiem energoresursiem. Diemžēl daudzviet tieši tā ir notici, izraisot negatīva reakciju. Ir steidzami vajadzīgi korektīvi pasākumi, lai konsolidētu iedzīvotāju atbalstu “zaļajai revolūcijai”.

| 3.6.3. | Dalībvalstu dažādās atbalsta shēmas veicina Eiropas enerģijas tirgus sadrumstalotību. Komiteja uzskata, ka jāizmanto TI, kas veicina valstu shēmu integrāciju Eiropas mēroga enerģijas tirgū. Arī 2009. gadā pieņemtajā Atjaunojamās enerģijas direktīvā minēto sadarbības mehānismu izmantošana ir ļoti svarīga, lai ar elektroenerģijas tirgus palīdzību gūtu lielāku labumu no ES sinerģijas (19). |
| --- | --- |

3.6.3.

Dalībvalstu dažādās atbalsta shēmas veicina Eiropas enerģijas tirgus sadrumstalotību. Komiteja uzskata, ka jāizmanto TI, kas veicina valstu shēmu integrāciju Eiropas mēroga enerģijas tirgū. Arī 2009. gadā pieņemtajā Atjaunojamās enerģijas direktīvā minēto sadarbības mehānismu izmantošana ir ļoti svarīga, lai ar elektroenerģijas tirgus palīdzību gūtu lielāku labumu no ES sinerģijas (19).

3.7.   TI autobūves nozarē

| 3.7.1. | Kopumā autorūpniecības nozare ir labs piemērs TI sekmīgai izmantošanai. Pārejas mērķis ir samazināt un visbeidzot pārtraukt ogļūdeņražu degvielu izmantošanu šajā nozarē. Stratēģijā ietilpst četri elementi: regulējums, tehnoloģija, infrastruktūra un TI. Regulējumu izmanto, lai jauniem iekšdedzes dzinēju transportlīdzekļiem uzlabotu degvielas efektivitāti un samazinātu emisijas. Tehnoloģija nodrošina iespēju izpildīt noteikumus par ogļūdeņražiem un izstrādāt elektriskos transportlīdzekļus. Tā kā elektriskos transportlīdzekļus izmanto arvien plašāk, būs vajadzīga infrastruktūra, kurā ietilpst ar skaitītājiem aprīkoti uzlādes punkti, akumulatoru nomaiņa u.c., lai darbotos paralēli pašreizējai ogļūdeņražu apgādes infrastruktūrai un visbeidzot to aizstātu. Līdz ar regulējuma, tehnoloģijas un infrastruktūras attīstības progresu TI var būt izšķirīga loma pārejas īstenošanā. |
| --- | --- |

3.7.1.

Kopumā autorūpniecības nozare ir labs piemērs TI sekmīgai izmantošanai. Pārejas mērķis ir samazināt un visbeidzot pārtraukt ogļūdeņražu degvielu izmantošanu šajā nozarē. Stratēģijā ietilpst četri elementi: regulējums, tehnoloģija, infrastruktūra un TI. Regulējumu izmanto, lai jauniem iekšdedzes dzinēju transportlīdzekļiem uzlabotu degvielas efektivitāti un samazinātu emisijas. Tehnoloģija nodrošina iespēju izpildīt noteikumus par ogļūdeņražiem un izstrādāt elektriskos transportlīdzekļus. Tā kā elektriskos transportlīdzekļus izmanto arvien plašāk, būs vajadzīga infrastruktūra, kurā ietilpst ar skaitītājiem aprīkoti uzlādes punkti, akumulatoru nomaiņa u.c., lai darbotos paralēli pašreizējai ogļūdeņražu apgādes infrastruktūrai un visbeidzot to aizstātu. Līdz ar regulējuma, tehnoloģijas un infrastruktūras attīstības progresu TI var būt izšķirīga loma pārejas īstenošanā.

| 3.7.2. | Visredzamākais TI pielietojuma rezultāts bija nodokļu pieaugums ogļūdeņražu degvielām. Tas ir pamudinājis iekšdedzes transportlīdzekļu īpašniekus pāriet uz mazākiem un ekonomiskākiem transportlīdzekļiem, sabiedriskā transporta un velosipēdu izmantošanu. Iekšdedzes transportlīdzekļiem piemērojamie nodokļi ir arī pielāgoti tā, lai, uzliekot nodokļus iegādes cenām vai ikgadējos nodokļus par transportlīdzekļu lietošanu, mudinātu iegādāties un lietot transportlīdzekļus ar mazu degvielas patēriņu. Tādu pašu sistēmu transportlīdzekļu diferencētai aplikšanai ar nodokļiem izmanto, lai atbalstītu elektriskos transportlīdzekļus, tomēr to plašā ieviešanā joprojām pastāv daudzi citi šķēršļi. |
| --- | --- |

3.7.2.

Visredzamākais TI pielietojuma rezultāts bija nodokļu pieaugums ogļūdeņražu degvielām. Tas ir pamudinājis iekšdedzes transportlīdzekļu īpašniekus pāriet uz mazākiem un ekonomiskākiem transportlīdzekļiem, sabiedriskā transporta un velosipēdu izmantošanu. Iekšdedzes transportlīdzekļiem piemērojamie nodokļi ir arī pielāgoti tā, lai, uzliekot nodokļus iegādes cenām vai ikgadējos nodokļus par transportlīdzekļu lietošanu, mudinātu iegādāties un lietot transportlīdzekļus ar mazu degvielas patēriņu. Tādu pašu sistēmu transportlīdzekļu diferencētai aplikšanai ar nodokļiem izmanto, lai atbalstītu elektriskos transportlīdzekļus, tomēr to plašā ieviešanā joprojām pastāv daudzi citi šķēršļi.

3.8.   Zaļais iepirkums

| 3.8.1. | Publiskais iepirkums, kas veido 16 % no ES IKP, ir svarīgs tirgus faktors. Tāpēc zaļais publiskais iepirkums ir svarīgs instruments, ar kuru veicināt videi draudzīgus produktus un pakalpojumus. Komisija pēdējos gados ir strādājusi pie visaptverošas vadlīniju un atbalsta sistēmas, nākot klajā ar rīcības plānu ilgtspējīgai ražošanai un patēriņam un ar paziņojumu par zaļo publisko iepirkumu. Pamatojoties uz dalībvalstu snieguma vērtējumu, Komisija izvirzīja indikatīvo mērķi, ka līdz 2010. gadam 50 % no visiem izdevumiem jābūt videi draudzīgiem. Šis mērķis ne tuvu nav sasniegts, un dalībvalstu rīcības plānos tam būtu jāpiešķir augstāka prioritāte. |
| --- | --- |

3.8.1.

Publiskais iepirkums, kas veido 16 % no ES IKP, ir svarīgs tirgus faktors. Tāpēc zaļais publiskais iepirkums ir svarīgs instruments, ar kuru veicināt videi draudzīgus produktus un pakalpojumus. Komisija pēdējos gados ir strādājusi pie visaptverošas vadlīniju un atbalsta sistēmas, nākot klajā ar rīcības plānu ilgtspējīgai ražošanai un patēriņam un ar paziņojumu par zaļo publisko iepirkumu. Pamatojoties uz dalībvalstu snieguma vērtējumu, Komisija izvirzīja indikatīvo mērķi, ka līdz 2010. gadam 50 % no visiem izdevumiem jābūt videi draudzīgiem. Šis mērķis ne tuvu nav sasniegts, un dalībvalstu rīcības plānos tam būtu jāpiešķir augstāka prioritāte.

3.9.   Privātā sektora ieguldījumi

| 3.9.1. | Pāreja uz ilgtspējīgāku ražošanas un patēriņa modeli enerģijas un citās nozarēs saistīta ar fundamentālu ekonomikas pārstrukturēšanu. Tikai valdības un politiski pasākumi to nevar panākt. Vajadzīga visas sabiedrības iesaistīšanās un plašs, uz sadarbību balstīts dialogs, ņemot vērā visu pušu intereses, lai panāktu vienprātību un apņemšanos īstenot vajadzīgās pārmaiņas. Saskaņā ar “Ceļvedi virzībai uz ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni” privātajam un publiskajam sektoram nākamo 40 gadu laikā ik gadu ir jāiegulda papildu 270 miljardi EUR. Vienu trešo daļu no šiem ieguldījumiem var finansēt no publiskajiem līdzekļiem; pārējais ir jānodrošina privātajam sektoram. Tie ir ilgtermiņa ieguldījumi; Komisija uzskata šos ieguldījumus par vienu no centrālajiem uzdevumiem, lai atgrieztu ES uz gudras, ilgtspējīgas un integrējošas ekonomikas ceļa, piemēram, izmantojot ilgtermiņa Eiropas investīciju fondus (ELTIF) un Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (CEF). |
| --- | --- |

3.9.1.

Pāreja uz ilgtspējīgāku ražošanas un patēriņa modeli enerģijas un citās nozarēs saistīta ar fundamentālu ekonomikas pārstrukturēšanu. Tikai valdības un politiski pasākumi to nevar panākt. Vajadzīga visas sabiedrības iesaistīšanās un plašs, uz sadarbību balstīts dialogs, ņemot vērā visu pušu intereses, lai panāktu vienprātību un apņemšanos īstenot vajadzīgās pārmaiņas. Saskaņā ar “Ceļvedi virzībai uz ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni” privātajam un publiskajam sektoram nākamo 40 gadu laikā ik gadu ir jāiegulda papildu 270 miljardi EUR. Vienu trešo daļu no šiem ieguldījumiem var finansēt no publiskajiem līdzekļiem; pārējais ir jānodrošina privātajam sektoram. Tie ir ilgtermiņa ieguldījumi; Komisija uzskata šos ieguldījumus par vienu no centrālajiem uzdevumiem, lai atgrieztu ES uz gudras, ilgtspējīgas un integrējošas ekonomikas ceļa, piemēram, izmantojot ilgtermiņa Eiropas investīciju fondus (ELTIF) un Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (CEF).

| 3.9.2. | Saskaņā ar ESAO videi veltītā 2012. gada darba dokumentā pausto ieteikumu, lai radītu iespējas ieguldījumiem zemas oglekļa emisijas radošā un pret klimata pārmaiņām izturīgā infrastruktūrā un zaļā izaugsmē, valdībām būtu jāizstrādā visaptveroši stratēģiskās infrastruktūras plāni, kas cieši saistīti ar valstu mērķiem klimata pārmaiņu jomā. Komisijai vajadzētu arī meklēt iespējas ilgtspējīgas nākotnes labad izveidot šādu investīciju klimatu attiecībā uz ELTIF. Šajā sakarā CEF un ELTIF ieguldījumu prioritātēm būtu jāsaskan ar ES Ceļvedi virzībai uz konkurētspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni un Enerģētikas ceļvedi līdz 2050. gadam, Pielāgošanās stratēģiju un šobrīd apspriesto klimata un enerģētikas tiesību aktu kopumu 2030. gadam. |
| --- | --- |

3.9.2.

Saskaņā ar ESAO videi veltītā 2012. gada darba dokumentā pausto ieteikumu, lai radītu iespējas ieguldījumiem zemas oglekļa emisijas radošā un pret klimata pārmaiņām izturīgā infrastruktūrā un zaļā izaugsmē, valdībām būtu jāizstrādā visaptveroši stratēģiskās infrastruktūras plāni, kas cieši saistīti ar valstu mērķiem klimata pārmaiņu jomā. Komisijai vajadzētu arī meklēt iespējas ilgtspējīgas nākotnes labad izveidot šādu investīciju klimatu attiecībā uz ELTIF. Šajā sakarā CEF un ELTIF ieguldījumu prioritātēm būtu jāsaskan ar ES Ceļvedi virzībai uz konkurētspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni un Enerģētikas ceļvedi līdz 2050. gadam, Pielāgošanās stratēģiju un šobrīd apspriesto klimata un enerģētikas tiesību aktu kopumu 2030. gadam.

| 3.9.3. | Šādi fondi varētu atvieglot minētos ieguldījumus. Tā kā finansēšanai paredzētie ilgtermiņa aktīvi ir saistīti ar institucionālo investoru atbildību, šāda veida fondi var sekmēt arī līdzekļu piesaistīšanu no kapitāla tirgus. Priekšnoteikums, protams, ir, lai šie ieguldījumi būtu pievilcīgi tāpēc, ka ir ierobežots risks – it īpaši, regulatīvais risks —, pastāv izredzes gūt pietiekamu peļņu un ieguldījumu projekti ir finansiāli un tehniski stabili. |
| --- | --- |

3.9.3.

Šādi fondi varētu atvieglot minētos ieguldījumus. Tā kā finansēšanai paredzētie ilgtermiņa aktīvi ir saistīti ar institucionālo investoru atbildību, šāda veida fondi var sekmēt arī līdzekļu piesaistīšanu no kapitāla tirgus. Priekšnoteikums, protams, ir, lai šie ieguldījumi būtu pievilcīgi tāpēc, ka ir ierobežots risks – it īpaši, regulatīvais risks —, pastāv izredzes gūt pietiekamu peļņu un ieguldījumu projekti ir finansiāli un tehniski stabili.

| 3.9.4. | Visnotaļ atbalstāmi ir inovatīvi fondi un finanšu instrumenti, ar ko piesaistīt kapitāla tirgus resursus. Tomēr banku sektors lielu Eiropas ekonomikas daļu turpinās finansēt ar tradicionālajiem parāda instrumentiem. Tāpēc būtiska prasība ir videi draudzīgāku banku darbības standartu ieviešana, lai privāto finansējumu pārvirzītu no tradicionālajiem ieguldījumiem uz ieguldījumiem zemu oglekļa emisiju un pret klimata pārmaiņām izturīgus risinājumus. Lai sasniegtu mērķus klimata un enerģijas jomā, ar inovatīviem finanšu instrumentiem ir jāmobilizē privātais finansējums ieguldījumiem, kas citādi netiktu veikt. |
| --- | --- |

3.9.4.

Visnotaļ atbalstāmi ir inovatīvi fondi un finanšu instrumenti, ar ko piesaistīt kapitāla tirgus resursus. Tomēr banku sektors lielu Eiropas ekonomikas daļu turpinās finansēt ar tradicionālajiem parāda instrumentiem. Tāpēc būtiska prasība ir videi draudzīgāku banku darbības standartu ieviešana, lai privāto finansējumu pārvirzītu no tradicionālajiem ieguldījumiem uz ieguldījumiem zemu oglekļa emisiju un pret klimata pārmaiņām izturīgus risinājumus. Lai sasniegtu mērķus klimata un enerģijas jomā, ar inovatīviem finanšu instrumentiem ir jāmobilizē privātais finansējums ieguldījumiem, kas citādi netiktu veikt.

Briselē, 2014. gada 25. martā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  SWD(2013) 439 final.

1

(2)  Eiropas Komisija “Enerģētikas ekonomiskās norises Eiropā” (Energy Economic Developments in Europe) European Economy 1/2014.

2

Energy Economic Developments in Europe

European Economy

(3)  EESK atzinums par tematu “Uzņēmējdarbības modeļi ilgtspējīgai izaugsmei, ekonomika ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni un rūpniecības pārmaiņas”, OV C 133/8, 9.5.2013.

3

(4)  Paziņojums “Spēcīgāka Eiropas rūpniecība izaugsmei un ekonomikas atveseļošanai” (COM(2012) 582 final).

4

(5)  Paziņojums “Klimata un enerģētikas politikas satvars laikposmam no 2020. gada līdz 2030. gadam” (COM(2014) 15). q

5

(6)  Paziņojums “Virzoties uz ekonomikas atlabšanu ar daudzām jaunām darba vietām” (COM(2012) 173 final).

6

(7)  Paziņojums “Enerģijas cenas un izmaksas Eiropā” (COM(2014) 21 final).

7

(8)  Zaļā grāmata par tirgus instrumentu izmantošanu vides politikā un ar vidi saistītā politikā (COM(2007) 140 final).

8

(9)  Eiropas Vides politikas institūts (EVPI) “Vides nodokļu un kaitīgo subsīdiju reforma: problēmas un iespējas”, 6. lpp.

9

(10)  Vivid Economics, “Oglekļa aplikšana ar nodokli un fiskālā konsolidācija: iespējas ar oglekļa cenām samazināt Eiropas budžeta deficītu. Ziņojums sagatavots Eiropas Klimata fondam un Green Budget Europe, 2012. gada maijā.

10

Vivid Economics

Green Budget Europe

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1386/2013/ES (2013. gada 20. novembris) par vispārējo Savienības vides rīcības programmu līdz 2020. gadam.

11

(12)  ESAO, “Subsīdijas fosilajam kurināmajam: miljardi izkūp dūmos?” (Fossil fuel subsidies: billions up in smoke?), 2013. gads.

12

Fossil fuel subsidies: billions up in smoke?

(13)  Eiropas Vēja enerģijas asociācija, paziņojums presei, 4.2.2013.

13

(14)  Skaitļi par tiešajām subsīdijām ir iegūti no ESAO 2013. gada pārskata par paredzamo budžeta atbalstu un nodokļu izdevumiem saistībā ar fosilo kurināmo izmantošanu (OECD, 2013) un no IVM Vides pētījumu institūta “Budžeta atbalsts un nodokļu izdevumi saistībā ar fosilo kurināmo izmantošanu sešās ESAO neietilpstošās ES valstīs” (2013); dati par ietekmi uz veselību iegūti no HEAL (Veselības un vides alianses), ziņojuma “Nesamaksātais veselības rēķins – kā ogļu elektrostacijas padara mūs slimus” (ziņojums publicēts 2013. gadā); sk. arī rakstu izdevumā “Süddeutsche Zeitung”, 14.10.2013. http://www.sueddeutsche.de/wirtschaft/foerderung-der-energiebranche-oettinger-schoent-subventionsbericht-1.1793957.

14

OECD

IVM

HEAL

“Süddeutsche Zeitung”

(15)  Federal Environmental Agency, Schätzung der Umweltkosten in den Bereichen Energie und Verkehr, 2012.

15

Federal Environmental Agency, Schätzung der Umweltkosten in den Bereichen Energie und Verkehr, 2012.

(16)  Avots: “EU energy in figures – statistical pocketbook 2013”.

16

EU energy in figures – statistical pocketbook 2013

(17)  Eiropas Vides politikas institūts, pētījums par atbalstu videi kaitīgu subsīdiju pakāpeniskai atcelšanai (Institute for European Environmental Policy, Study supporting the phasing-out of environmental harmful subsidies), 2012. gada oktobris.

17

Institute for European Environmental Policy, Study supporting the phasing-out of environmental harmful subsidies

(18)  Vivid Economics, “Oglekļa aplikšana ar nodokli un fiskālā konsolidācija: iespējas ar oglekļa cenām samazināt Eiropas budžeta deficītu. Ziņojums sagatavots Eiropas Klimata fondam un Green Budget Europe, 2012. gada maijā.

18

Vivid Economics

Green Budget Europe

(19)  SWD(2012) 164 final.

19

---

| 16.7.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 226/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 226/10

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Brīvo profesiju nozīme un nākotne Eiropas pilsoniskajā sabiedrībā 2020. gadā” (pašiniciatīvas atzinums)

2014/C 226/02

Ziņotājs:
  Metzler kgs

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu 2013. gada 14. februārī nolēma izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“Brīvo profesiju nozīme un nākotne Eiropas pilsoniskajā sabiedrībā 2020. gadā”

(pašiniciatīvas atzinums) (1).

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2014. gada 10. februārī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 497. plenārajā sesijā, kas notika 2014. gada 25. un 26. martā (25. marta sēdē), ar 210 balsīm par, 8 balsīm pret un 11 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Tāda struktūra kā brīvās profesijas, ja sabiedrībā tiek veikti pielāgojumi, nākotnē var sniegt būtisku ieguldījumu, nodrošinot gan kvalitatīvus pakalpojumus sociālo labumu jomā (piemēram, veselības aprūpes pakalpojumus), gan labklājības valsts funkcionēšanu, pilsoņu tiesību aizsardzību un ekonomisko labklājību. Brīvās profesijas ir jebkuras demokrātiskas sabiedrības daļa, un tās var nodrošināt būtisku nodarbinātības un IKP pieaugumu. |
| --- | --- |

1.1.

Tāda struktūra kā brīvās profesijas, ja sabiedrībā tiek veikti pielāgojumi, nākotnē var sniegt būtisku ieguldījumu, nodrošinot gan kvalitatīvus pakalpojumus sociālo labumu jomā (piemēram, veselības aprūpes pakalpojumus), gan labklājības valsts funkcionēšanu, pilsoņu tiesību aizsardzību un ekonomisko labklājību. Brīvās profesijas ir jebkuras demokrātiskas sabiedrības daļa, un tās var nodrošināt būtisku nodarbinātības un IKP pieaugumu.

| 1.2. | Dažās ES dalībvalstīs jēdziens “brīvās profesijas” netiek lietots. Taču struktūra un ar to saistītās sociālās problēmas un risinājumi pastāv visā Eiropas Savienībā. Dažkārt izskan sūdzības par uzraudzības un kvalitātes nodrošināšanas jomā vērojamiem trūkumiem, kuru cēlonis bieži nav sistēmas nepilnības, bet gan regulāra nespēja panākt izpildi. |
| --- | --- |

1.2.

Dažās ES dalībvalstīs jēdziens “brīvās profesijas” netiek lietots. Taču struktūra un ar to saistītās sociālās problēmas un risinājumi pastāv visā Eiropas Savienībā. Dažkārt izskan sūdzības par uzraudzības un kvalitātes nodrošināšanas jomā vērojamiem trūkumiem, kuru cēlonis bieži nav sistēmas nepilnības, bet gan regulāra nespēja panākt izpildi.

| 1.3. | Lai panāktu vispiemērotāko regulējumu attiecībā uz brīvajām profesijām, piemērots ir gan “rules-based regulation”, gan “principles-based regulation”. |
| --- | --- |

1.3.

Lai panāktu vispiemērotāko regulējumu attiecībā uz brīvajām profesijām, piemērots ir gan “rules-based regulation”, gan “principles-based regulation”.

| 1.4. | Brīvo profesiju sniegtajiem pakalpojumiem raksturīga informatīva asimetrija starp pakalpojumu sniedzējiem un pakalpojumu saņēmējiem. Šie pakalpojumi saistīti ar eksistenciāliem, proti, dzīves, veselības un tiesību jautājumiem, kā arī nozīmīgiem saimnieciskiem jautājumiem. Tāpēc pakalpojumu sniedzējiem jāatbilst īpaši augstām profesionālajām un ētiskajām prasībām. |
| --- | --- |

1.4.

Brīvo profesiju sniegtajiem pakalpojumiem raksturīga informatīva asimetrija starp pakalpojumu sniedzējiem un pakalpojumu saņēmējiem. Šie pakalpojumi saistīti ar eksistenciāliem, proti, dzīves, veselības un tiesību jautājumiem, kā arī nozīmīgiem saimnieciskiem jautājumiem. Tāpēc pakalpojumu sniedzējiem jāatbilst īpaši augstām profesionālajām un ētiskajām prasībām.

| 1.5. | Vairākās valstīs tiek regulētas konkrētu brīvo profesiju noteiktās cenas. Šis regulējums var kalpot patērētāju aizsardzībai. Cenu regulējums ir īpaši rūpīgi jāpamato un jāveido tā, lai tas kalpotu nevis kādas noteiktas interešu grupas, bet gan sabiedrības interesēm. |
| --- | --- |

1.5.

Vairākās valstīs tiek regulētas konkrētu brīvo profesiju noteiktās cenas. Šis regulējums var kalpot patērētāju aizsardzībai. Cenu regulējums ir īpaši rūpīgi jāpamato un jāveido tā, lai tas kalpotu nevis kādas noteiktas interešu grupas, bet gan sabiedrības interesēm.

| 1.6. | Visās dalībvalstīs profesionālās apvienības vai profesionālās organizācijas pārstāv attiecīgās profesijas intereses, un tās konsultējot un daļēji arī līdzveidojot piedalās valsts veiktajā regulējuma izstrādē, kā arī, pastāvīgi un aktīvi sadarbojoties ar iestādēm, garantē iedzīvotāju vispārējo interešu aizsardzību. Administratīvā vienkāršošana ir viena no brīvo profesiju pārstāvju prioritātēm, un viņi tajā iegulda ļoti lielus finanšu resursus un cilvēkresursus, nesaņemot no valsts nekādu finansiālu kompensāciju. |
| --- | --- |

1.6.

Visās dalībvalstīs profesionālās apvienības vai profesionālās organizācijas pārstāv attiecīgās profesijas intereses, un tās konsultējot un daļēji arī līdzveidojot piedalās valsts veiktajā regulējuma izstrādē, kā arī, pastāvīgi un aktīvi sadarbojoties ar iestādēm, garantē iedzīvotāju vispārējo interešu aizsardzību. Administratīvā vienkāršošana ir viena no brīvo profesiju pārstāvju prioritātēm, un viņi tajā iegulda ļoti lielus finanšu resursus un cilvēkresursus, nesaņemot no valsts nekādu finansiālu kompensāciju.

| 1.7. | Pašpārvaldi veido un pārrauga katra ES dalībvalsts pati. Šajā procesā tām jānovērš konflikti starp reglamentēšanas pilnvarām un interešu pārstāvību, kā arī jānodrošina, ka pakalpojumu sniedzēju zināšanas, tikumi un īpašības atbilst patērētāju vēlmēm. |
| --- | --- |

1.7.

Pašpārvaldi veido un pārrauga katra ES dalībvalsts pati. Šajā procesā tām jānovērš konflikti starp reglamentēšanas pilnvarām un interešu pārstāvību, kā arī jānodrošina, ka pakalpojumu sniedzēju zināšanas, tikumi un īpašības atbilst patērētāju vēlmēm.

| 1.8. | Brīvo profesiju ieguldījums, veicinot dalībvalstu pārvaldes, politiskās sistēmas un ekonomikas pienācīgu darbību, ir atzīts gan valstu, gan Eiropas līmenī, jo brīvās profesijas sekmē publiskās pārvaldes un iedzīvotājiem un patērētājiem sniegto pakalpojumu modernizēšanu un to efektivitātes paaugstināšanu. |
| --- | --- |

1.8.

Brīvo profesiju ieguldījums, veicinot dalībvalstu pārvaldes, politiskās sistēmas un ekonomikas pienācīgu darbību, ir atzīts gan valstu, gan Eiropas līmenī, jo brīvās profesijas sekmē publiskās pārvaldes un iedzīvotājiem un patērētājiem sniegto pakalpojumu modernizēšanu un to efektivitātes paaugstināšanu.

| 1.9. | Brīvajām profesijām ir liela nozīme saistībā ar to jauniešu nodarbinātības iespējām, kuri vēlas nākotnē nodarboties ar brīvu uzņēmējdarbību un ieguldīt līdzekļus savās zināšanās. Brīvo profesiju pārstāvjiem jāievēro tiesību normas un/vai koplīguma noteikumi attiecībā uz saviem darbiniekiem un jauniešiem, kuri viņu uzņēmumā iegūst profesionālo izglītību, stažējas, tiek apmācīti vai turpina profesionālo izglītošanos. |
| --- | --- |

1.9.

Brīvajām profesijām ir liela nozīme saistībā ar to jauniešu nodarbinātības iespējām, kuri vēlas nākotnē nodarboties ar brīvu uzņēmējdarbību un ieguldīt līdzekļus savās zināšanās. Brīvo profesiju pārstāvjiem jāievēro tiesību normas un/vai koplīguma noteikumi attiecībā uz saviem darbiniekiem un jauniešiem, kuri viņu uzņēmumā iegūst profesionālo izglītību, stažējas, tiek apmācīti vai turpina profesionālo izglītošanos.

2.   No “artes liberales” līdz pakalpojumu sniedzējam, kas balstās uz zināšanām

| 2.1. | Jēdziens “brīvā profesija” cēlies no jēdziena “artes liberales”, kas senatnē apzīmēja tādas profesijas kā skolotājs, advokāts, būvnieks, arhitekts vai inženieris un ārsts. Jāpiebilst, ka “artes liberales” bija brīvo pilsoņu un aristokrātu privilēģija. |
| --- | --- |

2.1.

Jēdziens “brīvā profesija” cēlies no jēdziena “artes liberales”, kas senatnē apzīmēja tādas profesijas kā skolotājs, advokāts, būvnieks, arhitekts vai inženieris un ārsts. Jāpiebilst, ka “artes liberales” bija brīvo pilsoņu un aristokrātu privilēģija.

| 2.2. | Kopš 19. gadsimta jēdzienu “brīvā profesija” vairs nedefinēja, pamatojoties uz faktu, ka tās pārstāvis ir piedzimis kā “brīvais cilvēks”, bet gan uz to, kādu darbu viņš veic. |
| --- | --- |

2.2.

Kopš 19. gadsimta jēdzienu “brīvā profesija” vairs nedefinēja, pamatojoties uz faktu, ka tās pārstāvis ir piedzimis kā “brīvais cilvēks”, bet gan uz to, kādu darbu viņš veic.

| 2.3. | Līdz 19. gadsimta sākumam dažas brīvās profesijas bija ļoti cieši saistītas ar valsti. Šī saikne kavēja neatkarīgu darbību, un tādēļ šo profesiju vērtējums sabiedrībā nebija augsts. Tas īpaši skāra advokātus, jo lēmumu pieņemšanā par viņu iecelšanu un pārcelšanu bija iesaistītas arī tiesas. Dažkārt tiesām bija arī piešķirtas viņu uzraudzības pilnvaras un disciplināras pilnvaras. |
| --- | --- |

2.3.

Līdz 19. gadsimta sākumam dažas brīvās profesijas bija ļoti cieši saistītas ar valsti. Šī saikne kavēja neatkarīgu darbību, un tādēļ šo profesiju vērtējums sabiedrībā nebija augsts. Tas īpaši skāra advokātus, jo lēmumu pieņemšanā par viņu iecelšanu un pārcelšanu bija iesaistītas arī tiesas. Dažkārt tiesām bija arī piešķirtas viņu uzraudzības pilnvaras un disciplināras pilnvaras.

| 2.4. | Liberālisma ietekmē dažādās ES dalībvalstīs 19. gadsimtā brīvās profesijas sāka apzināties savu statusu un nodibināja no valsts neatkarīgas profesionālās organizācijas. Piemēram, advokāti atbrīvojās no valsts ietekmes. Arī akadēmiski izglītotie ārsti spēja panākt zināmu neatkarību no valsts regulēšanas un kontroles. |
| --- | --- |

2.4.

Liberālisma ietekmē dažādās ES dalībvalstīs 19. gadsimtā brīvās profesijas sāka apzināties savu statusu un nodibināja no valsts neatkarīgas profesionālās organizācijas. Piemēram, advokāti atbrīvojās no valsts ietekmes. Arī akadēmiski izglītotie ārsti spēja panākt zināmu neatkarību no valsts regulēšanas un kontroles.

| 2.5. | Uzdevumus, kas saistīti ar praktizēšanas atļauju piešķiršanu, ētikas kodeksiem un profesionālo uzraudzību, bieži uzņēmās profesionālās organizācijas. Reglamentēšanas pilnvaras vēlāk tika uzticētas pašpārvaldes organizācijām/profesionālajām organizācijām. |
| --- | --- |

2.5.

Uzdevumus, kas saistīti ar praktizēšanas atļauju piešķiršanu, ētikas kodeksiem un profesionālo uzraudzību, bieži uzņēmās profesionālās organizācijas. Reglamentēšanas pilnvaras vēlāk tika uzticētas pašpārvaldes organizācijām/profesionālajām organizācijām.

| 2.6. | Mūsdienās jēdziena “brīvās profesijas” definīcija ir socioloģisks apraksts. |
| --- | --- |

2.6.

Mūsdienās jēdziena “brīvās profesijas” definīcija ir socioloģisks apraksts.

| 2.7. | Brīvai profesijai ir raksturīgas šādas pazīmes: augstvērtīga nemateriāla pakalpojuma, kam ir izteikti intelektuāls raksturs, sniegšana, balstoties uz kvalitatīvu (akadēmisko) izglītību; pakalpojuma atbilstība sabiedrības interesēm; profesionāla un ekonomiska patstāvība uzdevumu veikšanā; pakalpojuma sniegšana privātpersonas statusā, uz savu atbildību un profesionāli neatkarīgā veidā; īpaša uzticēšanās starp klientu un pakalpojuma sniedzēju; nekoncentrēšanās uz iespējami lielākas peļņas gūšanu, bet gan klienta vēlmi saņemt iespējami labāku pakalpojumu; un precīzu un stingru profesionālo un ētisko noteikumu ievērošana. |
| --- | --- |

2.7.

Brīvai profesijai ir raksturīgas šādas pazīmes: augstvērtīga nemateriāla pakalpojuma, kam ir izteikti intelektuāls raksturs, sniegšana, balstoties uz kvalitatīvu (akadēmisko) izglītību; pakalpojuma atbilstība sabiedrības interesēm; profesionāla un ekonomiska patstāvība uzdevumu veikšanā; pakalpojuma sniegšana privātpersonas statusā, uz savu atbildību un profesionāli neatkarīgā veidā; īpaša uzticēšanās starp klientu un pakalpojuma sniedzēju; nekoncentrēšanās uz iespējami lielākas peļņas gūšanu, bet gan klienta vēlmi saņemt iespējami labāku pakalpojumu; un precīzu un stingru profesionālo un ētisko noteikumu ievērošana.

| 2.8. | Profesiju var pieskaitīt “brīvajām profesijām” arī tad, ja tai trūkst dažu no minētajām pazīmēm, bet svarīgākās pazīmes tai tomēr piemīt. Piemēram, daudzās valstīs brīvo profesiju darbība ir arī tā, ko veic darba ņēmēji, kuru profesionālā neatkarība tomēr ir saglabāta. EESK atzīmē, ka daudzveidīgākas kļuvušas gan brīvās profesijas, gan to profesionālās apvienības un organizācijas, kurās tiek regulēta šo profesiju pārstāvju darbība Eiropas brīvo profesiju sistēmas ietvaros. Jaunās brīvās profesijas, piemēram, psihologi, sociālie darbinieki, nodokļu konsultanti, padomnieki finansiālo problēmu risināšanā, mērnieki un starpnieki, ne visās valstīs tiek uzskatītas par brīvajām profesijām, un tāpēc attiecībā uz šīm profesijām jāpiemēro iekļaujoša pieeja. |
| --- | --- |

2.8.

Profesiju var pieskaitīt “brīvajām profesijām” arī tad, ja tai trūkst dažu no minētajām pazīmēm, bet svarīgākās pazīmes tai tomēr piemīt. Piemēram, daudzās valstīs brīvo profesiju darbība ir arī tā, ko veic darba ņēmēji, kuru profesionālā neatkarība tomēr ir saglabāta. EESK atzīmē, ka daudzveidīgākas kļuvušas gan brīvās profesijas, gan to profesionālās apvienības un organizācijas, kurās tiek regulēta šo profesiju pārstāvju darbība Eiropas brīvo profesiju sistēmas ietvaros. Jaunās brīvās profesijas, piemēram, psihologi, sociālie darbinieki, nodokļu konsultanti, padomnieki finansiālo problēmu risināšanā, mērnieki un starpnieki, ne visās valstīs tiek uzskatītas par brīvajām profesijām, un tāpēc attiecībā uz šīm profesijām jāpiemēro iekļaujoša pieeja.

| 2.9. | Jēdziena “brīvā profesija” izpratne dalībvalstīs ir atšķirīga, dažās dalībvalstīs tāda jēdziena nav. Dažās valstīs tikai neliela profesiju grupa tiek pieskaitīta brīvajām profesijām, un tās ir medicīnas profesijas, konsultantu profesijas (advokāti, nodokļu konsultanti, revidenti, konsultanti darba un nodarbinātības jautājumos), inženieri un arhitekti. Savukārt citās dalībvalstīs pie brīvajām profesijām tiek pieskaitīta arī mākslinieciskā darbība. |
| --- | --- |

2.9.

Jēdziena “brīvā profesija” izpratne dalībvalstīs ir atšķirīga, dažās dalībvalstīs tāda jēdziena nav. Dažās valstīs tikai neliela profesiju grupa tiek pieskaitīta brīvajām profesijām, un tās ir medicīnas profesijas, konsultantu profesijas (advokāti, nodokļu konsultanti, revidenti, konsultanti darba un nodarbinātības jautājumos), inženieri un arhitekti. Savukārt citās dalībvalstīs pie brīvajām profesijām tiek pieskaitīta arī mākslinieciskā darbība.

| 2.10. | Visām dalībvalstīm ir jācenšas novērst, ka ļaunprātīgi tiek izmantota brīvajām profesijām raksturīgā iezīme, proti, informatīvā asimetrija starp pakalpojumu sniedzējiem un pakalpojumu saņēmējiem. Brīvo profesiju piedāvātie pakalpojumu ir komplicēti, un, lai tos varētu sniegt, nepieciešams augsts īpašu zināšanu līmenis. Tāpēc pakalpojuma saņēmējam nepietiek informācijas, specializētu zināšanu un pieredzes, lai viņš, izvēloties pakalpojuma sniedzēju, vai pēc pakalpojuma saņemšanas varētu novērtēt piedāvātā pakalpojuma kvalitāti. |
| --- | --- |

2.10.

Visām dalībvalstīm ir jācenšas novērst, ka ļaunprātīgi tiek izmantota brīvajām profesijām raksturīgā iezīme, proti, informatīvā asimetrija starp pakalpojumu sniedzējiem un pakalpojumu saņēmējiem. Brīvo profesiju piedāvātie pakalpojumu ir komplicēti, un, lai tos varētu sniegt, nepieciešams augsts īpašu zināšanu līmenis. Tāpēc pakalpojuma saņēmējam nepietiek informācijas, specializētu zināšanu un pieredzes, lai viņš, izvēloties pakalpojuma sniedzēju, vai pēc pakalpojuma saņemšanas varētu novērtēt piedāvātā pakalpojuma kvalitāti.

| 2.11. | Šī iemesla dēļ brīvās profesijas ir uz uzticēšanos balstītas profesijas. Šīs informatīvās asimetrijas dēļ pakalpojuma saņēmējam jāpaļaujas uz to, ka pakalpojuma piedāvātājs šo informācijas trūkumu neizmantos savās interesēs, bet sniegs viņam iespējami kvalitatīvu pakalpojumu, kas atbilst viņa vajadzībām. Tādējādi pakalpojuma saņēmējs, izvēloties pakalpojuma sniedzēju, dāvā tam savu uzticību. Obligāti profesionālie standarti un profesionālās ētikas pamatnostādņu ievērošana ir piemēroti līdzekļi, lai aizsargātu pakalpojumu saņēmēju intereses. |
| --- | --- |

2.11.

Šī iemesla dēļ brīvās profesijas ir uz uzticēšanos balstītas profesijas. Šīs informatīvās asimetrijas dēļ pakalpojuma saņēmējam jāpaļaujas uz to, ka pakalpojuma piedāvātājs šo informācijas trūkumu neizmantos savās interesēs, bet sniegs viņam iespējami kvalitatīvu pakalpojumu, kas atbilst viņa vajadzībām. Tādējādi pakalpojuma saņēmējs, izvēloties pakalpojuma sniedzēju, dāvā tam savu uzticību. Obligāti profesionālie standarti un profesionālās ētikas pamatnostādņu ievērošana ir piemēroti līdzekļi, lai aizsargātu pakalpojumu saņēmēju intereses.

3.   Regulējums un tā mērķi

| 3.1. | Dalībvalstis, regulējot brīvās profesijas, izvēlas divas atšķirīgas regulēšanas metodes, proti, tā dēvēto uz principiem balstīto regulējumu (“principles-based regulation”) un uz aizliegumiem un priekšrakstiem balstīto regulējumu (“rules-based regulation”). |
| --- | --- |

3.1.

Dalībvalstis, regulējot brīvās profesijas, izvēlas divas atšķirīgas regulēšanas metodes, proti, tā dēvēto uz principiem balstīto regulējumu (“principles-based regulation”) un uz aizliegumiem un priekšrakstiem balstīto regulējumu (“rules-based regulation”).

| 3.2. | Brīvo profesiju regulējumā apkopoti morāles nosacījumi, kas jāievēro šo profesiju darbībā, un profesionālās ētikas normas. Tajās izpaužas brīvo profesiju pārstāvju sociālā atbildība. Visu profesionālās ētikas normu kopumu dēvē par deontoloģiju. |
| --- | --- |

3.2.

Brīvo profesiju regulējumā apkopoti morāles nosacījumi, kas jāievēro šo profesiju darbībā, un profesionālās ētikas normas. Tajās izpaužas brīvo profesiju pārstāvju sociālā atbildība. Visu profesionālās ētikas normu kopumu dēvē par deontoloģiju.

| 3.3. | “Principles-based regulation” raksturīgs, ka tiek formulēti abstrakti profesionālo tiesību principi, kas katrā individuālajā gadījumā ir jākonkretizē (“outcomes-based regulation”). Taču normām pakļautais attiecīgās profesijas pārstāvis katrā konkrētajā gadījumā pēc saviem ieskatiem var izvēlēties veidu, kā izvirzītos mērķus sasniegt. Savukārt “rules-based regulation” ir veidots, pamatojoties uz konkrētiem gadījumiem. |
| --- | --- |

3.3.

“Principles-based regulation” raksturīgs, ka tiek formulēti abstrakti profesionālo tiesību principi, kas katrā individuālajā gadījumā ir jākonkretizē (“outcomes-based regulation”). Taču normām pakļautais attiecīgās profesijas pārstāvis katrā konkrētajā gadījumā pēc saviem ieskatiem var izvēlēties veidu, kā izvirzītos mērķus sasniegt. Savukārt “rules-based regulation” ir veidots, pamatojoties uz konkrētiem gadījumiem.

| 3.4. | Abām metodēm ir priekšrocības un trūkumi. Taču tās abas atbilst pamatprincipam, ka sabiedrība vēlas saņemt objektīvas konsultācijas un atbalstu. Problēmjautājumi un to risinājumi laika gaitā var mainīties, un tādēļ noteikumi ir jāpielāgo vai jāizstrādā jauni noteikumi. |
| --- | --- |

3.4.

Abām metodēm ir priekšrocības un trūkumi. Taču tās abas atbilst pamatprincipam, ka sabiedrība vēlas saņemt objektīvas konsultācijas un atbalstu. Problēmjautājumi un to risinājumi laika gaitā var mainīties, un tādēļ noteikumi ir jāpielāgo vai jāizstrādā jauni noteikumi.

| 3.5. | Tāpēc regulāra noteikumu pārskatīšana, ko veic ES, ir lietderīga, un līdzīgi būtu jārīkojas arī dalībvalstīm. Tad senākas brīvās profesijas (piemēram, celtniecības nozarē) var atbrīvot no noteikumu ievērošanas un, ja vajadzīgs, ieviest jaunus noteikumus, kas attiecas uz jaunām brīvajām profesijām (piemēram, informācijas ieguves un kreditēšanas jomā). |
| --- | --- |

3.5.

Tāpēc regulāra noteikumu pārskatīšana, ko veic ES, ir lietderīga, un līdzīgi būtu jārīkojas arī dalībvalstīm. Tad senākas brīvās profesijas (piemēram, celtniecības nozarē) var atbrīvot no noteikumu ievērošanas un, ja vajadzīgs, ieviest jaunus noteikumus, kas attiecas uz jaunām brīvajām profesijām (piemēram, informācijas ieguves un kreditēšanas jomā).

4.   Ekonomiskie aspekti

| 4.1. | Brīvajām profesijām ir liela nozīme svarīgas sociālas infrastruktūras izveidē un saglabāšanā. Vidēji katrs sestais pašnodarbinātais strādā kādā no tautsaimniecības nozarēm, kurās pārsvarā darbojas brīvo profesiju pārstāvji, un šim skaitam ir tendence palielināties. Tas attiecas arī uz katru sesto darba ņēmēju. |
| --- | --- |

4.1.

Brīvajām profesijām ir liela nozīme svarīgas sociālas infrastruktūras izveidē un saglabāšanā. Vidēji katrs sestais pašnodarbinātais strādā kādā no tautsaimniecības nozarēm, kurās pārsvarā darbojas brīvo profesiju pārstāvji, un šim skaitam ir tendence palielināties. Tas attiecas arī uz katru sesto darba ņēmēju.

| 4.2. | Pašnodarbināto sieviešu skaits un īpatsvars nozarēs, kurās pārsvarā darbojas brīvo profesiju pārstāvji, pārskata periodā no 2008. līdz 2012. gadam ir pieaudzis. Pašnodarbināto sieviešu īpatsvars šajās nozarēs ir 45 %, un tas ir ievērojami lielāks nekā šādu sieviešu īpatsvars visā tautsaimniecībā (31,1 %). |
| --- | --- |

4.2.

Pašnodarbināto sieviešu skaits un īpatsvars nozarēs, kurās pārsvarā darbojas brīvo profesiju pārstāvji, pārskata periodā no 2008. līdz 2012. gadam ir pieaudzis. Pašnodarbināto sieviešu īpatsvars šajās nozarēs ir 45 %, un tas ir ievērojami lielāks nekā šādu sieviešu īpatsvars visā tautsaimniecībā (31,1 %).

| 4.3. | No katriem desmit bruto pievienotās vērtības euro vairāk nekā vienu euro nodrošina tautsaimniecības nozares, kurās pārsvarā darbojas brīvo profesiju pārstāvji. Krīzes gadā, proti, 2009. gadā, nozarēs, kurās pārsvarā darbojas brīvo profesiju pārstāvji, radītās pievienotās vērtības samazinājums bija mazāks nekā citās tautsaimniecības nozarēs (skaitļi par ES: 6 00  000“uzņēmējdarbības konsultāciju biroju” un tikpat daudz “inženieru biroju”, 5 50  000 uzņēmumu, kas sniedz “juridiskas konsultācijas” un veic “revīziju”, 3 15  000“arhitektu biroju” un 2 70  000 uzņēmumu, kas nodarbojas ar “reklāmu un tirgus izpēti”). |
| --- | --- |

4.3.

No katriem desmit bruto pievienotās vērtības euro vairāk nekā vienu euro nodrošina tautsaimniecības nozares, kurās pārsvarā darbojas brīvo profesiju pārstāvji. Krīzes gadā, proti, 2009. gadā, nozarēs, kurās pārsvarā darbojas brīvo profesiju pārstāvji, radītās pievienotās vērtības samazinājums bija mazāks nekā citās tautsaimniecības nozarēs (skaitļi par ES: 6 00  000“uzņēmējdarbības konsultāciju biroju” un tikpat daudz “inženieru biroju”, 5 50  000 uzņēmumu, kas sniedz “juridiskas konsultācijas” un veic “revīziju”, 3 15  000“arhitektu biroju” un 2 70  000 uzņēmumu, kas nodarbojas ar “reklāmu un tirgus izpēti”).

| 4.4. | Ņemot vērā nozares izaugsmes potenciālu un tajā nodarbināto skaitu – lielākoties kvalificētās un stabilās darba vietās –, ir jāatzīst un jāatbalsta skaidri izteiktā brīvo profesiju uzņēmējdarbības dimensija. EESK pauž gandarījumu, ka Komisija atzinusi brīvo profesiju pārstāvjus par pilntiesīgiem uzņēmējiem un vēlas viņus atbalstīt, dodot iespēju piedalīties, piemēram, MVU attīstības un konkurētspējas veicināšanas programmās. Lai šādu pieeju īstenotu, ir jāanalizē un jāpilnveido brīvo profesiju darbības strukturālie nosacījumi, kā tas noteikts arī direktīvā par pakalpojumiem iekšējā tirgū. Brīvo profesiju attīstība nevar aprobežoties vienīgi ar individuālajiem uzņēmējiem un pašnodarbinātajām personām, kas darbojas individuāli. Brīvajām profesijām jānorobežojas no fiktīvās pašnodarbinātības problēmas. |
| --- | --- |

4.4.

Ņemot vērā nozares izaugsmes potenciālu un tajā nodarbināto skaitu – lielākoties kvalificētās un stabilās darba vietās –, ir jāatzīst un jāatbalsta skaidri izteiktā brīvo profesiju uzņēmējdarbības dimensija. EESK pauž gandarījumu, ka Komisija atzinusi brīvo profesiju pārstāvjus par pilntiesīgiem uzņēmējiem un vēlas viņus atbalstīt, dodot iespēju piedalīties, piemēram, MVU attīstības un konkurētspējas veicināšanas programmās. Lai šādu pieeju īstenotu, ir jāanalizē un jāpilnveido brīvo profesiju darbības strukturālie nosacījumi, kā tas noteikts arī direktīvā par pakalpojumiem iekšējā tirgū. Brīvo profesiju attīstība nevar aprobežoties vienīgi ar individuālajiem uzņēmējiem un pašnodarbinātajām personām, kas darbojas individuāli. Brīvajām profesijām jānorobežojas no fiktīvās pašnodarbinātības problēmas.

5.   Ētiska un centieni gūt peļņu

| 5.1. | Visās dalībvalstīs brīvajām profesijām raksturīga iezīme ir saistība ar sabiedrības interesēm. Medicīnas, psiholoģijas un sociālās jomas profesiju pārstāvji veido infrastruktūru, kas nodrošina visu iedzīvotāju veselības aprūpi. |
| --- | --- |

5.1.

Visās dalībvalstīs brīvajām profesijām raksturīga iezīme ir saistība ar sabiedrības interesēm. Medicīnas, psiholoģijas un sociālās jomas profesiju pārstāvji veido infrastruktūru, kas nodrošina visu iedzīvotāju veselības aprūpi.

Demokrātiskā tiesiskā valstī juridiskie konsultanti un nodokļu konsultanti liecina par tur valdošo pilsonisko brīvību. Gan viņi, gan revidenti nodrošina netraucētu tautsaimniecības darbību. Tas nozīmē, ka šīs profesijas ir tieši saistītas ar pamattiesībām.

| 5.2. | Darbība sabiedrības interesēs arī nozīmē, ka šo profesiju pārstāvjiem ir īpaša ētiska atbildība. Juridiskie konsultanti, nodokļu konsultanti un revidenti kalpo tiesiskajai valstij, un viņiem jāaizstāv klientu finansiālās intereses. Sociālie darbinieki un psihologi Eiropas iedzīvotājiem nodrošina iekļaujošu vidi, kurai raksturīga lielāka savstarpējo attiecību, psiholoģiskā un sociālā stabilitāte. Arhitekti un inženieri sargā sabiedrību no apdraudējuma, ko var radīt celtnes un tehniskas iekārtas, un, pilnveidojot infrastruktūru un tehniskās iekārtas un izstrādājot jaunas tehnoloģijas, vairo sabiedrības radošās spējas un paaugstina cilvēku dzīves kvalitāti. Mākslinieki saglabā un rada kultūras vērtības. Šo iemeslu un iepriekš minētās informatīvās asimetrijas dēļ šo profesiju pārstāvjiem jāiegūst ļoti laba izglītība un jāatbilst ļoti augstām ētikas prasībām. |
| --- | --- |

5.2.

Darbība sabiedrības interesēs arī nozīmē, ka šo profesiju pārstāvjiem ir īpaša ētiska atbildība. Juridiskie konsultanti, nodokļu konsultanti un revidenti kalpo tiesiskajai valstij, un viņiem jāaizstāv klientu finansiālās intereses. Sociālie darbinieki un psihologi Eiropas iedzīvotājiem nodrošina iekļaujošu vidi, kurai raksturīga lielāka savstarpējo attiecību, psiholoģiskā un sociālā stabilitāte. Arhitekti un inženieri sargā sabiedrību no apdraudējuma, ko var radīt celtnes un tehniskas iekārtas, un, pilnveidojot infrastruktūru un tehniskās iekārtas un izstrādājot jaunas tehnoloģijas, vairo sabiedrības radošās spējas un paaugstina cilvēku dzīves kvalitāti. Mākslinieki saglabā un rada kultūras vērtības. Šo iemeslu un iepriekš minētās informatīvās asimetrijas dēļ šo profesiju pārstāvjiem jāiegūst ļoti laba izglītība un jāatbilst ļoti augstām ētikas prasībām.

| 5.3. | Brīvo profesiju sniegto pakalpojumu īpašā sabiedriskā nozīmība un no tās izrietošie obligātie pakalpojumu sniegšanas priekšnosacījumi ir jānodrošina ar saistošiem profesionāliem noteikumiem un vispāratzītiem ētiskas uzvedības standartiem, kas jāievēro attiecīgās profesijas pārstāvjiem. Tāpēc visās dalībvalstīs ir pieņemts šīs jomas obligātais regulējuma minimums. EESK iesaka visām brīvo profesiju kolēģijām, organizācijām un apvienībām pieņemt ētikas kodeksus un standartus un katrā profesijā izveidot profesionālās ētikas komisiju. |
| --- | --- |

5.3.

Brīvo profesiju sniegto pakalpojumu īpašā sabiedriskā nozīmība un no tās izrietošie obligātie pakalpojumu sniegšanas priekšnosacījumi ir jānodrošina ar saistošiem profesionāliem noteikumiem un vispāratzītiem ētiskas uzvedības standartiem, kas jāievēro attiecīgās profesijas pārstāvjiem. Tāpēc visās dalībvalstīs ir pieņemts šīs jomas obligātais regulējuma minimums. EESK iesaka visām brīvo profesiju kolēģijām, organizācijām un apvienībām pieņemt ētikas kodeksus un standartus un katrā profesijā izveidot profesionālās ētikas komisiju.

| 5.4. | Ja trūkst profesionālās ētikas kodeksu, attiecīgās valsts profesionālajām pārstāvības struktūrām būtu jāizstrādā nesaistošas profesionālās vadlīnijas. Profesionālajām organizācijām un apvienībām būtu arī jāizstrādā Eiropas ētikas kodeksi, lai izvirzītu un nodrošinātu augstas prasības attiecībā uz brīvo profesiju sniegtajiem pakalpojumiem. Rīcības kodeksu izstrādi veicina Pakalpojumu direktīvas (2) 37. pants. Tā kā klientiem brīvo profesiju sniegtie pakalpojumi ir tik nozīmīgi un pakalpojuma saņēmējam jāvar īpaši uzticēties pakalpojuma sniedzējam, šo pakalpojumu var sniegt tikai privātpersonas statusā. |
| --- | --- |

5.4.

Ja trūkst profesionālās ētikas kodeksu, attiecīgās valsts profesionālajām pārstāvības struktūrām būtu jāizstrādā nesaistošas profesionālās vadlīnijas. Profesionālajām organizācijām un apvienībām būtu arī jāizstrādā Eiropas ētikas kodeksi, lai izvirzītu un nodrošinātu augstas prasības attiecībā uz brīvo profesiju sniegtajiem pakalpojumiem. Rīcības kodeksu izstrādi veicina Pakalpojumu direktīvas (2) 37. pants. Tā kā klientiem brīvo profesiju sniegtie pakalpojumi ir tik nozīmīgi un pakalpojuma saņēmējam jāvar īpaši uzticēties pakalpojuma sniedzējam, šo pakalpojumu var sniegt tikai privātpersonas statusā.

| 5.5. | Tā kā attiecībās starp pakalpojuma saņēmēju un sniedzēju valda personīga uzticēšanās un attiecīgajām tiesiskajām interesēm ir ļoti personisks raksturs, ļoti svarīga ir ar likumu nodrošināta konfidencialitāte, tiesības atteikties liecināt tiesā un pakalpojuma sniedzējam un viņa darbiniekiem noteiktais aizliegums liecināt. Tās ir pazīmes, kas raksturo brīvu tiesisku valsti. |
| --- | --- |

5.5.

Tā kā attiecībās starp pakalpojuma saņēmēju un sniedzēju valda personīga uzticēšanās un attiecīgajām tiesiskajām interesēm ir ļoti personisks raksturs, ļoti svarīga ir ar likumu nodrošināta konfidencialitāte, tiesības atteikties liecināt tiesā un pakalpojuma sniedzējam un viņa darbiniekiem noteiktais aizliegums liecināt. Tās ir pazīmes, kas raksturo brīvu tiesisku valsti.

| 5.6. | Brīvo profesiju pakalpojumi, kas saistīti ar nozīmīgām sabiedrības interešu jomām, ir jāsniedz visā attiecīgās valsts teritorijā, piemēram, veselības aprūpei, psihologu pakalpojumiem, sociālajiem pakalpojumiem, aptiekām un juridiskām konsultācijām jābūt pieejamām arī lauku rajonos. |
| --- | --- |

5.6.

Brīvo profesiju pakalpojumi, kas saistīti ar nozīmīgām sabiedrības interešu jomām, ir jāsniedz visā attiecīgās valsts teritorijā, piemēram, veselības aprūpei, psihologu pakalpojumiem, sociālajiem pakalpojumiem, aptiekām un juridiskām konsultācijām jābūt pieejamām arī lauku rajonos.

| 5.7. | Lai minētās prasības ievērotu, brīvo profesiju pārstāvjiem saskaņā ar ētikas principiem pakalpojuma kvalitātei vienmēr jābūt svarīgākai nekā iespējami lielākas peļņas gūšanai. |
| --- | --- |

5.7.

Lai minētās prasības ievērotu, brīvo profesiju pārstāvjiem saskaņā ar ētikas principiem pakalpojuma kvalitātei vienmēr jābūt svarīgākai nekā iespējami lielākas peļņas gūšanai.

| 5.8. | Tādēļ, turpmāk pieņemot profesionālo tiesību normas, kas attiecas uz brīvajām profesijām, nedrīkst ņemt vērā vienīgi ekonomiskus apsvērumus. Jebkura regulējuma mērķim jābūt nodrošināt pakalpojumu sniegšanu visā teritorijā, to sniedzēju augstu kvalifikāciju un atbilstību visaugstākajām kvalitātes prasībām. Vienmēr būtu jāpārbauda, vai spēkā esošie noteikumi ir piemēroti minēto mērķu sasniegšanai, vai patiesībā kalpo citām interesēm. |
| --- | --- |

5.8.

Tādēļ, turpmāk pieņemot profesionālo tiesību normas, kas attiecas uz brīvajām profesijām, nedrīkst ņemt vērā vienīgi ekonomiskus apsvērumus. Jebkura regulējuma mērķim jābūt nodrošināt pakalpojumu sniegšanu visā teritorijā, to sniedzēju augstu kvalifikāciju un atbilstību visaugstākajām kvalitātes prasībām. Vienmēr būtu jāpārbauda, vai spēkā esošie noteikumi ir piemēroti minēto mērķu sasniegšanai, vai patiesībā kalpo citām interesēm.

6.   Pašreizējās un turpmākās prasības attiecībā uz brīvo profesiju pārstāvjiem un viņu raksturojumu

| 6.1. | Būtu jāizstrādā jēdziena “brīvā profesija” definīcija, kas būtu vienota visā Eiropā. Definīcijā būtu jāmin tikai vispārīgās brīvo profesiju pazīmes un jānosauc brīvo profesiju kategorijas. Definīcija nedrīkst kavēt jaunu brīvo profesiju rašanos. Kā paraugu varētu izmantot Brīvo profesiju hartas projektu, ko dažādas Eiropas profesionālās organizācijas izstrādāja Eiropas Zobārstu padomes (CED) vadībā. |
| --- | --- |

6.1.

Būtu jāizstrādā jēdziena “brīvā profesija” definīcija, kas būtu vienota visā Eiropā. Definīcijā būtu jāmin tikai vispārīgās brīvo profesiju pazīmes un jānosauc brīvo profesiju kategorijas. Definīcija nedrīkst kavēt jaunu brīvo profesiju rašanos. Kā paraugu varētu izmantot Brīvo profesiju hartas projektu, ko dažādas Eiropas profesionālās organizācijas izstrādāja Eiropas Zobārstu padomes (CED) vadībā.

| 6.2. | Līdztekus valstu starpnozaru organizācijām un Eiropas starpnozaru pārstāvības organizācijām katrā dalībvalstī būtu jāizveido attiecīgās brīvās profesijas pārstāvju profesionālā organizācija, kas (ja profesionālās apvienības to jau nedara) apkopotu, publicētu un pilnveidotu profesionālās ētikas principus. Šīm organizācijām būtu arī jāatbild par to, lai attiecīgās profesijas pārstāvji ievērotu profesionālās ētikas principus. |
| --- | --- |

6.2.

Līdztekus valstu starpnozaru organizācijām un Eiropas starpnozaru pārstāvības organizācijām katrā dalībvalstī būtu jāizveido attiecīgās brīvās profesijas pārstāvju profesionālā organizācija, kas (ja profesionālās apvienības to jau nedara) apkopotu, publicētu un pilnveidotu profesionālās ētikas principus. Šīm organizācijām būtu arī jāatbild par to, lai attiecīgās profesijas pārstāvji ievērotu profesionālās ētikas principus.

| 6.3. | Lai nodrošinātu atbilstību augstajām ētikas prasībām, kas attiecas uz brīvo profesiju sniegtajiem pakalpojumiem, arī turpmāk būs vajadzīgas konkrētas pamatnostādnes un skaidri definēti ētikas principi. Tie varētu būt gan standartizēti profesionālie noteikumi, par kuru neievērošanu paredzēts sods, gan profesionālās ētikas kodeksi. Tie stiprina patērētāju uzticēšanos. |
| --- | --- |

6.3.

Lai nodrošinātu atbilstību augstajām ētikas prasībām, kas attiecas uz brīvo profesiju sniegtajiem pakalpojumiem, arī turpmāk būs vajadzīgas konkrētas pamatnostādnes un skaidri definēti ētikas principi. Tie varētu būt gan standartizēti profesionālie noteikumi, par kuru neievērošanu paredzēts sods, gan profesionālās ētikas kodeksi. Tie stiprina patērētāju uzticēšanos.

| 6.4. | Ne tikai jānodrošina, ka brīvo profesiju pārstāvji, sniedzot pakalpojumus, ievēro profesionālās un ētiskās prasības, bet arī jāsaglabā un jāuzlabo brīvo profesiju pārstāvju konkurētspēja un jaunrades spējas. Pašlaik viņiem daudz pūļu jāvelta, lai ievērotu dažādās savstarpēji atšķirīgās valstu tiesību normas un aizvien vairāk integrētā iekšējā tirgū spētu konkurēt ar citu ES valstu kolēģiem. |
| --- | --- |

6.4.

Ne tikai jānodrošina, ka brīvo profesiju pārstāvji, sniedzot pakalpojumus, ievēro profesionālās un ētiskās prasības, bet arī jāsaglabā un jāuzlabo brīvo profesiju pārstāvju konkurētspēja un jaunrades spējas. Pašlaik viņiem daudz pūļu jāvelta, lai ievērotu dažādās savstarpēji atšķirīgās valstu tiesību normas un aizvien vairāk integrētā iekšējā tirgū spētu konkurēt ar citu ES valstu kolēģiem.

| 6.5. | Profesionālo tiesību normām jābūt savienojamām ar Eiropā pasludinātajām pamatbrīvībām, jo īpaši brīvību veikt uzņēmējdarbību un personu tiesībām uz brīvu pārvietošanos. Tādēļ profesionālo tiesību normas nedrīkst būt diskriminējošas, tām obligāti jānodrošina kalpošana sabiedrības interesēm un tām jābūt proporcionālām. Tām arī jābūt savienojamām ar attiecīgajām valstu tiesību normām. Tajās būtu jānosaka, ka noteiktus uzdevumus drīkst veikt tikai tad, ja ir iegūta īpaša kvalifikācija. |
| --- | --- |

6.5.

Profesionālo tiesību normām jābūt savienojamām ar Eiropā pasludinātajām pamatbrīvībām, jo īpaši brīvību veikt uzņēmējdarbību un personu tiesībām uz brīvu pārvietošanos. Tādēļ profesionālo tiesību normas nedrīkst būt diskriminējošas, tām obligāti jānodrošina kalpošana sabiedrības interesēm un tām jābūt proporcionālām. Tām arī jābūt savienojamām ar attiecīgajām valstu tiesību normām. Tajās būtu jānosaka, ka noteiktus uzdevumus drīkst veikt tikai tad, ja ir iegūta īpaša kvalifikācija.

| 6.6. | Sniedzot brīvo profesiju pārstāvju pakalpojumus, pakalpojuma saņēmēja ļoti personīgās juridiskās intereses bieži tiek pakļautas lielam riskam. Šā iespējamā apdraudējuma dēļ ir jāreglamentē iespējas sākt darbu šajās profesijās un jāizvirza augstas prasības, kas jāizpilda, lai varētu sākt praktizēt. Te jāmin ne tikai izglītība, bet arī citas personu raksturojošas īpašības, piemēram, laba reputācija, veselības pārbaude un atteikšanās no vienlaicīgas darbības, kas nav savienojama ar darbu brīvajā profesijā. ES līmenī šīs prasības ir atbilstoši formulētas Profesionālo kvalifikāciju direktīvā (3), kā arī īpašos tiesību aktos, piemēram, direktīvās, kas attiecas uz ārstiem un zobārstiem, direktīvā par advokātu pakalpojumiem (4) un direktīvā par obligāto revīziju (5). |
| --- | --- |

6.6.

Sniedzot brīvo profesiju pārstāvju pakalpojumus, pakalpojuma saņēmēja ļoti personīgās juridiskās intereses bieži tiek pakļautas lielam riskam. Šā iespējamā apdraudējuma dēļ ir jāreglamentē iespējas sākt darbu šajās profesijās un jāizvirza augstas prasības, kas jāizpilda, lai varētu sākt praktizēt. Te jāmin ne tikai izglītība, bet arī citas personu raksturojošas īpašības, piemēram, laba reputācija, veselības pārbaude un atteikšanās no vienlaicīgas darbības, kas nav savienojama ar darbu brīvajā profesijā. ES līmenī šīs prasības ir atbilstoši formulētas Profesionālo kvalifikāciju direktīvā (3), kā arī īpašos tiesību aktos, piemēram, direktīvās, kas attiecas uz ārstiem un zobārstiem, direktīvā par advokātu pakalpojumiem (4) un direktīvā par obligāto revīziju (5).

| 6.7. | Gandrīz visās dalībvalstīs ir noteikts, ka brīvo profesiju pārstāvjiem jāturpina profesionālā izaugsme (Continuing Professional Development, CPD). Atšķirīga ir tālākizglītības pasākumu kontrole un noteikumos paredzētās profesionālās izaugsmes neturpināšanas sekas. Tā kā šo profesiju pārstāvjiem darbā nākas risināt arvien sarežģītākus jautājumus, nepārtraukti attīstās tehnoloģiskie procesi medicīnas un tehnikas jomā un pastāvīgi tiek pieņemti jauni valstu un starptautiskie noteikumi, visu brīvo profesiju pārstāvju pienākums ir nodrošināt efektīvu tālākizglītību. |
| --- | --- |

6.7.

Gandrīz visās dalībvalstīs ir noteikts, ka brīvo profesiju pārstāvjiem jāturpina profesionālā izaugsme (Continuing Professional Development, CPD). Atšķirīga ir tālākizglītības pasākumu kontrole un noteikumos paredzētās profesionālās izaugsmes neturpināšanas sekas. Tā kā šo profesiju pārstāvjiem darbā nākas risināt arvien sarežģītākus jautājumus, nepārtraukti attīstās tehnoloģiskie procesi medicīnas un tehnikas jomā un pastāvīgi tiek pieņemti jauni valstu un starptautiskie noteikumi, visu brīvo profesiju pārstāvju pienākums ir nodrošināt efektīvu tālākizglītību.

| 6.8. | Vairumā dalībvalstu brīvo profesiju pārstāvji drīkst gandrīz neierobežoti sadarboties ar citu profesiju pārstāvjiem. Dažās dalībvalstīs tomēr noteikts, ka partneru vai kapitāldaļu turētāju grupas var veidot tikai noteiktās brīvajās profesijās, noteiktas prasības attiecībā uz partneru/kapitāldaļu turētāju, balsstiesību un vadītāju vairākuma nodrošināšanu un trešajām personām liegta iespēja kļūt par kapitāldaļu turētājiem. Šādi noteikumi ir viens no iespējamajiem līdzekļiem, lai nepieļautu, ka brīvo profesiju darbība ir vērsta uz vienpusēju ekonomisku mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

6.8.

Vairumā dalībvalstu brīvo profesiju pārstāvji drīkst gandrīz neierobežoti sadarboties ar citu profesiju pārstāvjiem. Dažās dalībvalstīs tomēr noteikts, ka partneru vai kapitāldaļu turētāju grupas var veidot tikai noteiktās brīvajās profesijās, noteiktas prasības attiecībā uz partneru/kapitāldaļu turētāju, balsstiesību un vadītāju vairākuma nodrošināšanu un trešajām personām liegta iespēja kļūt par kapitāldaļu turētājiem. Šādi noteikumi ir viens no iespējamajiem līdzekļiem, lai nepieļautu, ka brīvo profesiju darbība ir vērsta uz vienpusēju ekonomisku mērķu sasniegšanu.

| 6.9. | Profesionāla sadarbība ar citu profesiju pārstāvjiem var radīt konfliktus, kas saistīti ar profesionālā noslēpuma glabāšanu un tiesībām atteikties no liecināšanas tiesā. Tāpēc jānodrošina, ka profesionālā sadarbība, kurā iesaistās brīvo profesiju pārstāvji, nemazina klientu un pacientu aizsardzību. Šādus konfliktus var efektīvi novērst, ierobežojot partneru/kapitāldaļu turētāju loku. |
| --- | --- |

6.9.

Profesionāla sadarbība ar citu profesiju pārstāvjiem var radīt konfliktus, kas saistīti ar profesionālā noslēpuma glabāšanu un tiesībām atteikties no liecināšanas tiesā. Tāpēc jānodrošina, ka profesionālā sadarbība, kurā iesaistās brīvo profesiju pārstāvji, nemazina klientu un pacientu aizsardzību. Šādus konfliktus var efektīvi novērst, ierobežojot partneru/kapitāldaļu turētāju loku.

7.   Patērētāju tiesību aizsardzība un pašpārvalde

| 7.1. | Visās dalībvalstīs tiek nodrošināta brīvo profesiju pārvalde, ko veic valsts, profesionālās organizācijas vai profesionālās apvienības. Daudzās dalībvalstīs pašpārvalde, kas ir organizācijas princips, ir nesaraujami saistīta ar brīvās profesijas koncepciju. |
| --- | --- |

7.1.

Visās dalībvalstīs tiek nodrošināta brīvo profesiju pārvalde, ko veic valsts, profesionālās organizācijas vai profesionālās apvienības. Daudzās dalībvalstīs pašpārvalde, kas ir organizācijas princips, ir nesaraujami saistīta ar brīvās profesijas koncepciju.

| 7.2. | Brīvo profesiju pašpārvaldes jomā dalībvalstis izvēlas divas atšķirīgas pieejas. Pirmā pieeja: profesionālās organizācijas un apvienības pārstāv attiecīgo profesiju intereses, un pievienošanās šīm struktūrām ir brīvprātīga. Tām ir konsultatīva loma (valsts veiktajā) attiecīgo profesiju regulēšanā. Ētikas kodeksos tās arī atspoguļo savu biedru uzskatus par profesionālās darbības standartiem. Otrā pieeja: profesionālās apvienības kā netiešas valsts pārvaldes daļu uzņemas arī valsts dienesta funkcijas praktizēšanas atļauju piešķiršanas un profesionālās uzraudzības jomā. Pašpārvalde nav pretrunā valsts pārvaldei, bet tām ir kopīgas funkcijas. |
| --- | --- |

7.2.

Brīvo profesiju pašpārvaldes jomā dalībvalstis izvēlas divas atšķirīgas pieejas. Pirmā pieeja: profesionālās organizācijas un apvienības pārstāv attiecīgo profesiju intereses, un pievienošanās šīm struktūrām ir brīvprātīga. Tām ir konsultatīva loma (valsts veiktajā) attiecīgo profesiju regulēšanā. Ētikas kodeksos tās arī atspoguļo savu biedru uzskatus par profesionālās darbības standartiem. Otrā pieeja: profesionālās apvienības kā netiešas valsts pārvaldes daļu uzņemas arī valsts dienesta funkcijas praktizēšanas atļauju piešķiršanas un profesionālās uzraudzības jomā. Pašpārvalde nav pretrunā valsts pārvaldei, bet tām ir kopīgas funkcijas.

| 7.3. | Brīvo profesiju pašpārvalde ir vidutājs starp šo profesiju pārstāvju tiesībām uz valsts neiejaukšanos viņu profesionālās darbības brīvībā un valsts tiesībām pieņemt noteikumus. Paši pieņemot noteikumus, brīvo profesiju pārstāvji īsteno savas tiesības uz valsts neiejaukšanos un vienlaikus nodrošina saikni ar vispārējām interesēm, tādējādi sniedzot labumu pakalpojumu saņēmējiem un patērētājiem. |
| --- | --- |

7.3.

Brīvo profesiju pašpārvalde ir vidutājs starp šo profesiju pārstāvju tiesībām uz valsts neiejaukšanos viņu profesionālās darbības brīvībā un valsts tiesībām pieņemt noteikumus. Paši pieņemot noteikumus, brīvo profesiju pārstāvji īsteno savas tiesības uz valsts neiejaukšanos un vienlaikus nodrošina saikni ar vispārējām interesēm, tādējādi sniedzot labumu pakalpojumu saņēmējiem un patērētājiem.

| 7.4. | Brīvo profesiju pašpārvalde atbilst subsidiaritātes principam, kas paredz, ka ikviens uzdevums ir jāveic tam vistuvākajai struktūrai. Brīvo profesiju pārstāvjiem raksturīgs, ka viņiem piemīt īpašas zināšanas attiecīgajā jomā, un tāpēc viņi ir tā struktūra, kas var vislabāk nodrošināt attiecīgo profesiju pārvaldi un regulēšanu. Šī struktūra piemēro konkurentu kontroles principu. |
| --- | --- |

7.4.

Brīvo profesiju pašpārvalde atbilst subsidiaritātes principam, kas paredz, ka ikviens uzdevums ir jāveic tam vistuvākajai struktūrai. Brīvo profesiju pārstāvjiem raksturīgs, ka viņiem piemīt īpašas zināšanas attiecīgajā jomā, un tāpēc viņi ir tā struktūra, kas var vislabāk nodrošināt attiecīgo profesiju pārvaldi un regulēšanu. Šī struktūra piemēro konkurentu kontroles principu.

| 7.5. | Savukārt brīvo profesiju pašpārvalde un pašregulācija ierobežo šo profesiju pārstāvju profesionālo darbību. Pašpārvalde un pašregulācija ir netiešas valsts pārvaldes akti, un tiem ir vajadzīgas valsts piešķirtas pilnvaras. Savukārt jebkāda brīvo profesiju pašpārvalde un pašregulācija ir saistīta ar pamattiesībām, valsts tiesību normām, kā arī ES un valstī spēkā esošajām karteļu aizlieguma normām. |
| --- | --- |

7.5.

Savukārt brīvo profesiju pašpārvalde un pašregulācija ierobežo šo profesiju pārstāvju profesionālo darbību. Pašpārvalde un pašregulācija ir netiešas valsts pārvaldes akti, un tiem ir vajadzīgas valsts piešķirtas pilnvaras. Savukārt jebkāda brīvo profesiju pašpārvalde un pašregulācija ir saistīta ar pamattiesībām, valsts tiesību normām, kā arī ES un valstī spēkā esošajām karteļu aizlieguma normām.

| 7.6. | Lai pašpārvalde darbotos, tajās valstīs, kur spēkā esošās tiesību normas to pieļauj, visiem attiecīgās profesijas pārstāvjiem obligāti jābūt attiecīgās profesionālās apvienības biedriem. Šī iejaukšanās profesionālajā brīvībā ir pamatota ar dominējošām sabiedrības interesēm. |
| --- | --- |

7.6.

Lai pašpārvalde darbotos, tajās valstīs, kur spēkā esošās tiesību normas to pieļauj, visiem attiecīgās profesijas pārstāvjiem obligāti jābūt attiecīgās profesionālās apvienības biedriem. Šī iejaukšanās profesionālajā brīvībā ir pamatota ar dominējošām sabiedrības interesēm.

| 7.7. | Noteikumi par obligāto dalību profesionālajās apvienībās jāveido tā, lai netiktu skarta pakalpojumu sniegšanas brīvība un brīvība veikt uzņēmējdarbību. Piemēroti līdzekļi ir citā ES dalībvalstī veiktas reģistrācijas atzīšana vai bezmaksas reģistrācija, ja attiecīgā persona citā ES dalībvalstī jau ir iestājusies šādā apvienībā. |
| --- | --- |

7.7.

Noteikumi par obligāto dalību profesionālajās apvienībās jāveido tā, lai netiktu skarta pakalpojumu sniegšanas brīvība un brīvība veikt uzņēmējdarbību. Piemēroti līdzekļi ir citā ES dalībvalstī veiktas reģistrācijas atzīšana vai bezmaksas reģistrācija, ja attiecīgā persona citā ES dalībvalstī jau ir iestājusies šādā apvienībā.

| 7.8. | Varam prognozēt, ka arī 2020. gadā pastāvēs spriedze starp valsts interesēm un individuālajām interesēm un pieprasījums pēc objektīvām konsultācijām un atbalsta. Paredzams, ka brīvo profesiju institūcija spēs darboties arī tad, ja to modernizēs atbilstoši mūsdienām, nemainot tās būtību un nemazinot zināšanu sniegtās salīdzinošās priekšrocības, neatkarību/pārredzamību un no iepriekš minētā izrietošo uzticēšanos. |
| --- | --- |

7.8.

Varam prognozēt, ka arī 2020. gadā pastāvēs spriedze starp valsts interesēm un individuālajām interesēm un pieprasījums pēc objektīvām konsultācijām un atbalsta. Paredzams, ka brīvo profesiju institūcija spēs darboties arī tad, ja to modernizēs atbilstoši mūsdienām, nemainot tās būtību un nemazinot zināšanu sniegtās salīdzinošās priekšrocības, neatkarību/pārredzamību un no iepriekš minētā izrietošo uzticēšanos.

Briselē, 2014. gada 25. martā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  Saistībā ar atzinuma sagatavošanu EESK uzticēja Ķelnes Universitātes Eiropas centram “Brīvās profesijas” (Europäisches Zentrum für Freie Berufe der Universität zu Köln) veikt pētījumu “The State of Liberal Professions Concerning their Functions and Relevance to European Civil Society” (“Stāvoklis brīvo profesiju jomā – to funkcijas un lietderīgums Eiropas pilsoniskajai sabiedrībai”; EESC/COMM/05/2013); pētījuma publicēšana ir gandrīz pabeigta.

1

Europäisches Zentrum für Freie Berufe der Universität zu Köln

The State of Liberal Professions Concerning their Functions and Relevance to European Civil Society”

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīva 2006/123/EK par pakalpojumiem iekšējā tirgū, OV L 376, 36. un turpmākās lappuses.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 7. septembra Direktīva 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu, OV L 255, 22. un turpmākās lappuses.

3

(4)  Padomes 1977. gada 22. marta Direktīva 77/249/EEK par pasākumiem, kas palīdz advokātiem sekmīgi īstenot brīvību sniegt pakalpojumus, OV L 78, 17. lpp., un Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 16. februāra Direktīva 98/5/EK par pasākumiem, lai atvieglotu advokāta profesijas pastāvīgu praktizēšanu dalībvalstī, kas nav tā dalībvalsts, kurā iegūta kvalifikācija, OV L 77, 36. lpp.

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/43/EK, ar ko paredz gada pārskatu un konsolidēto pārskatu obligātās revīzijas, groza Padomes Direktīvu 78/660/EEK un Padomes Direktīvu 83/349/EEK un atceļ Padomes Direktīvu 84/253/EEK, OV L 157, 87. lpp.

5

---

PIELIKUMS

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinuma

Turpmāk minētie grozījumi ieguva vismaz vienu ceturto daļu nodoto balsu, taču tika noraidīti debatēs (Reglamenta 39. panta 2. punkts).

a)   1.1. punkts

Grozīt šādi:

| | 1.1 | Tāda struktūra kā brīvās profesijas, ja sabiedrībā tiek veikti pielāgojumi, nākotnē var sniegt būtisku ieguldījumu, nodrošinot gan kvalitatīvus pakalpojumus tādā sociālo labumu jomā kā veselības aprūpe un psihosociālie pakalpojumi, gan labklājības valsts funkcionēšanu, pilsoņu tiesību un brīvību aizsardzību un ekonomisko labklājību. Brīvās profesijas ir jebkuras demokrātiskas sabiedrības daļa, un tās var nodrošināt būtisku nodarbinātības un IKP pieaugumu, kā


  arī spēju pastāvīgi pielāgoties Eiropas iedzīvotāju vajadzībām
  . |
| --- | --- | --- |

1.1

Tāda struktūra kā brīvās profesijas, ja sabiedrībā tiek veikti pielāgojumi, nākotnē var sniegt būtisku ieguldījumu, nodrošinot gan kvalitatīvus pakalpojumus tādā sociālo labumu jomā kā veselības aprūpe un psihosociālie pakalpojumi, gan labklājības valsts funkcionēšanu, pilsoņu tiesību un brīvību aizsardzību un ekonomisko labklājību. Brīvās profesijas ir jebkuras demokrātiskas sabiedrības daļa, un tās var nodrošināt būtisku nodarbinātības un IKP pieaugumu, kā


  arī spēju pastāvīgi pielāgoties Eiropas iedzīvotāju vajadzībām
  .

Pamatojums

Tiks sniegts mutiski.

Balsošanas rezultāts

| Par | : | 56 |
| --- | --- | --- |
| Pret | : | 128 |
| Atturas | : | 30 |

Par

:

56

Pret

:

128

Atturas

:

30

b)   6.9. punkts

Grozīt šādi:

| | 6.9 | Profesionāla sadarbība ar citu profesiju pārstāvjiem var radīt konfliktus, kas saistīti ar profesionālā noslēpuma glabāšanu un tiesībām atteikties no liecināšanas tiesā. Tāpēc jānodrošina, ka profesionālā sadarbība, kurā iesaistās brīvo profesiju pārstāvji, nemazina klientu un pacientu aizsardzību. Konfidencialitāte kā ētiska vērtība ir jāuzskata par prioritāti visu brīvo profesiju pārstāvju darbības jomā.
  Šādus
  Ievērojot ētikas vērtības, šādus konfliktus var efektīvi novērst, ierobežojot partneru/kapitāldaļu turētāju loku
  . |
| --- | --- | --- |

6.9

Profesionāla sadarbība ar citu profesiju pārstāvjiem var radīt konfliktus, kas saistīti ar profesionālā noslēpuma glabāšanu un tiesībām atteikties no liecināšanas tiesā. Tāpēc jānodrošina, ka profesionālā sadarbība, kurā iesaistās brīvo profesiju pārstāvji, nemazina klientu un pacientu aizsardzību. Konfidencialitāte kā ētiska vērtība ir jāuzskata par prioritāti visu brīvo profesiju pārstāvju darbības jomā.
  Šādus
  Ievērojot ētikas vērtības, šādus konfliktus var efektīvi novērst, ierobežojot partneru/kapitāldaļu turētāju loku
  .

Pamatojums

Tiks sniegts mutiski.

Balsošanas rezultāts

| Par | : | 80 |
| --- | --- | --- |
| Pret | : | 116 |
| Atturas | : | 27 |

Par

:

80

Pret

:

116

Atturas

:

27

---

| 16.7.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 226/17 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 226/17

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Eiropas savstarpējās sabiedrības statūti: pilsoniskās sabiedrības nostāja, nozīme un ieguldījums” (pašiniciatīvas atzinums)

2014/C 226/03

Vienīgais ziņotājs: Campli kgs

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu 2014. gada 22. janvārī nolēma izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“Eiropas savstarpējās sabiedrības statūti: pilsoniskās sabiedrības nostāja, nozīme un ieguldījums” (pašiniciatīvas atzinums)

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2014. gada 11. martā.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 497. plenārajā sesijā, kas notika 2014. gada 25. un 26. martā (2014. gada 25. marta sēdē), ar 140 balsīm par, 1 balsi pret un 5 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

1.1.   Secinājumi

| 1.1.1. | Savstarpējās sabiedrības, tāpat kā kooperatīvi, nodibinājumi un apvienības ir Eiropas tautsaimniecības un sociālā modeļa sastāvdaļa. Lai arī valstu likumdošanā uzņēmējdarbības juridiskās definīcijas ir atšķirīgas, uzņēmējdarbības modeļu, tostarp sociālās ekonomikas uzņēmumu daudzveidība ir būtiska Eiropas Savienības vienotā tirgus komponente uzņēmējdarbības plurālisma veicināšanai, finansēšanai un paplašināšanai Eiropā. |
| --- | --- |

1.1.1.

Savstarpējās sabiedrības, tāpat kā kooperatīvi, nodibinājumi un apvienības ir Eiropas tautsaimniecības un sociālā modeļa sastāvdaļa. Lai arī valstu likumdošanā uzņēmējdarbības juridiskās definīcijas ir atšķirīgas, uzņēmējdarbības modeļu, tostarp sociālās ekonomikas uzņēmumu daudzveidība ir būtiska Eiropas Savienības vienotā tirgus komponente uzņēmējdarbības plurālisma veicināšanai, finansēšanai un paplašināšanai Eiropā.

| 1.1.2. | Savstarpējām sabiedrībām Eiropas statūti ir vajadzīgi, lai nodrošinātu aizsardzību pret riska faktoriem, kas ietver darba ņēmēju, uzņēmumu un iedzīvotāju sociālo un veselības aizsardzību. |
| --- | --- |

1.1.2.

Savstarpējām sabiedrībām Eiropas statūti ir vajadzīgi, lai nodrošinātu aizsardzību pret riska faktoriem, kas ietver darba ņēmēju, uzņēmumu un iedzīvotāju sociālo un veselības aizsardzību.

| 1.1.3. | Savstarpējās sabiedrības nevēlas samierināties ar to izzušanas tendences neizbēgamību, savukārt EESK vēlas uzsvērt, ka uzņēmējdarbības modeļu, to skaitā sociālās ekonomikas dalībnieku daudzveidība ir svarīgs faktors, lai saglabātu Eiropas saimniecisko un sociālo mantojumu. Tomēr informācijas kampaņa, kas neapšaubāmi ir lietderīga, nevar aizstāt vajadzīgo tiesisko regulējumu. |
| --- | --- |

1.1.3.

Savstarpējās sabiedrības nevēlas samierināties ar to izzušanas tendences neizbēgamību, savukārt EESK vēlas uzsvērt, ka uzņēmējdarbības modeļu, to skaitā sociālās ekonomikas dalībnieku daudzveidība ir svarīgs faktors, lai saglabātu Eiropas saimniecisko un sociālo mantojumu. Tomēr informācijas kampaņa, kas neapšaubāmi ir lietderīga, nevar aizstāt vajadzīgo tiesisko regulējumu.

| 1.1.4. | Savstarpējās sabiedrības Eiropā ir ļoti daudzveidīgas (apzināti aptuveni 40 savstarpējo sabiedrību veidi), bet, neraugoties uz šo daudzveidību, 95 % sabiedrību ir kopīgi pārvaldības principi. |
| --- | --- |

1.1.4.

Savstarpējās sabiedrības Eiropā ir ļoti daudzveidīgas (apzināti aptuveni 40 savstarpējo sabiedrību veidi), bet, neraugoties uz šo daudzveidību, 95 % sabiedrību ir kopīgi pārvaldības principi.

1.2.   Ieteikumi

| 1.2.1. | Atbilstīgi Strasbūrā notikušajā pasākumā par sociālās uzņēmējdarbības tematiku pieņemtajām saistībām EESK aicina Komisiju tuvākajā laikā iesniegt likumdošanas iniciatīvu attiecībā uz priekšlikumu regulai par Eiropas savstarpējās sabiedrības statūtiem. |
| --- | --- |

1.2.1.

Atbilstīgi Strasbūrā notikušajā pasākumā par sociālās uzņēmējdarbības tematiku pieņemtajām saistībām EESK aicina Komisiju tuvākajā laikā iesniegt likumdošanas iniciatīvu attiecībā uz priekšlikumu regulai par Eiropas savstarpējās sabiedrības statūtiem.

| 1.2.2. | EESK vēlas, lai savstarpējās sabiedrības modelis, ko īsteno saskaņotā tiesiskā sistēmā, tiktu atzīts ES līmenī atbilstoši tā saimnieciskajam un sociālajam nozīmīgumam. |
| --- | --- |

1.2.2.

EESK vēlas, lai savstarpējās sabiedrības modelis, ko īsteno saskaņotā tiesiskā sistēmā, tiktu atzīts ES līmenī atbilstoši tā saimnieciskajam un sociālajam nozīmīgumam.

| 1.2.3. | EESK iesaka šos statūtus veidot kā pārvaldības, nevis kā darbības statūtus, jo tas ļautu saglabāt savstarpējo sabiedrību daudzveidību. |
| --- | --- |

1.2.3.

EESK iesaka šos statūtus veidot kā pārvaldības, nevis kā darbības statūtus, jo tas ļautu saglabāt savstarpējo sabiedrību daudzveidību.

| 1.2.4. | EESK iesaka par statūtu mērķi nenoteikt valstu tiesību aktu saskaņošanu un paredzēt tos kā fakultatīvus statūtus. |
| --- | --- |

1.2.4.

EESK iesaka par statūtu mērķi nenoteikt valstu tiesību aktu saskaņošanu un paredzēt tos kā fakultatīvus statūtus.

| 1.2.5. | EESK prasa publiskot precīzu Eiropas savstarpējās sabiedrības statūtu projekta iesniegšanas un pieņemšanas grafiku. |
| --- | --- |

1.2.5.

EESK prasa publiskot precīzu Eiropas savstarpējās sabiedrības statūtu projekta iesniegšanas un pieņemšanas grafiku.

2.   Ievads

| 2.1. | Šā atzinuma mērķis ir maksimāli paātrināt Komisijas priekšlikuma regulai par Eiropas savstarpējās sabiedrības statūtiem sagatavošanu. |
| --- | --- |

2.1.

Šā atzinuma mērķis ir maksimāli paātrināt Komisijas priekšlikuma regulai par Eiropas savstarpējās sabiedrības statūtiem sagatavošanu.

| 2.2. | Eiropas pilsoniskās sabiedrības pārstāvji un iesaistītie dalībnieki uzskata, ka savstarpējo sabiedrību darbība Eiropas mērogā nevērsīsies plašumā, ja netiks izstrādāts pienācīgs juridiskais pamats. Tam varētu būtu smagas sekas sociālajā jomā pašreizējos apstākļos, kad publiskā sektora intervence ir pavājināta, kā arī veselības aizsardzības jomā (nevienlīdzības palielināšanās ES iedzīvotāju piekļuvē veselības aprūpes pakalpojumiem), nodarbinātības jomā (ierobežotas iespējas atrast darbu, tostarp arī kvalificētu darbu) un Eiropas sociālās kohēzijas un integrācijas procesa pastiprināšanas jomā. |
| --- | --- |

2.2.

Eiropas pilsoniskās sabiedrības pārstāvji un iesaistītie dalībnieki uzskata, ka savstarpējo sabiedrību darbība Eiropas mērogā nevērsīsies plašumā, ja netiks izstrādāts pienācīgs juridiskais pamats. Tam varētu būtu smagas sekas sociālajā jomā pašreizējos apstākļos, kad publiskā sektora intervence ir pavājināta, kā arī veselības aizsardzības jomā (nevienlīdzības palielināšanās ES iedzīvotāju piekļuvē veselības aprūpes pakalpojumiem), nodarbinātības jomā (ierobežotas iespējas atrast darbu, tostarp arī kvalificētu darbu) un Eiropas sociālās kohēzijas un integrācijas procesa pastiprināšanas jomā.

2.3.   Eiropas statūti tiek apspriesti jau sen, bet rīcība tiek atlikta un lēmums joprojām nav pieņemts.

| 2.3.1. | Eiropas savstarpējās sabiedrības statūtu projektam ir sena vēsture; tā sākās 1993. gadā, kad tika pieņemtas ES direktīvas par apdrošināšanu. Toreiz savstarpējās sabiedrības prasīja, lai to īpašais personālsabiedrību pārvaldības modelis tiktu atzīts Eiropas statūtos. |
| --- | --- |

2.3.1.

Eiropas savstarpējās sabiedrības statūtu projektam ir sena vēsture; tā sākās 1993. gadā, kad tika pieņemtas ES direktīvas par apdrošināšanu. Toreiz savstarpējās sabiedrības prasīja, lai to īpašais personālsabiedrību pārvaldības modelis tiktu atzīts Eiropas statūtos.

| 2.3.2. | Pirmo regulas priekšlikumu atsauca 2006. gadā: neraugoties uz 2003. gada paziņojumu par uzņēmējdarbības tiesībām, kurā Komisija apņēmās ieviest jaunas ES juridiskas formas, tostarp savstarpējām sabiedrībām, un šo apņemšanos vēlreiz apstiprināja 2006. gada rīcības plānā uzņēmējdarbības tiesību un uzņēmumu vadības modernizēšanai, Komisija – pretēji gaidītajam – 2006. gadā no savas darba kārtības svītroja projektu par Eiropas savstarpējās sabiedrības statūtiem. |
| --- | --- |

2.3.2.

Pirmo regulas priekšlikumu atsauca 2006. gadā: neraugoties uz 2003. gada paziņojumu par uzņēmējdarbības tiesībām, kurā Komisija apņēmās ieviest jaunas ES juridiskas formas, tostarp savstarpējām sabiedrībām, un šo apņemšanos vēlreiz apstiprināja 2006. gada rīcības plānā uzņēmējdarbības tiesību un uzņēmumu vadības modernizēšanai, Komisija – pretēji gaidītajam – 2006. gadā no savas darba kārtības svītroja projektu par Eiropas savstarpējās sabiedrības statūtiem.

| 2.3.3. | Eiropas savstarpējo sabiedrību apvienības 2007. gadā iesniedza jaunu iniciatīvu par statūtu projektu. |
| --- | --- |

2.3.3.

Eiropas savstarpējo sabiedrību apvienības 2007. gadā iesniedza jaunu iniciatīvu par statūtu projektu.

| 2.3.4. | Eiropas Parlaments 2010. gada martā pieņēma rakstisku deklarāciju Eiropas savstarpējās sabiedrības statūtu atbalstam un 2011. gada jūlijā sagatavoja ziņojumu par Eiropas savstarpējo sabiedrību nozīmi, kurā secināts, ka ir nepieciešams statūtu projekts. |
| --- | --- |

2.3.4.

Eiropas Parlaments 2010. gada martā pieņēma rakstisku deklarāciju Eiropas savstarpējās sabiedrības statūtu atbalstam un 2011. gada jūlijā sagatavoja ziņojumu par Eiropas savstarpējo sabiedrību nozīmi, kurā secināts, ka ir nepieciešams statūtu projekts.

| 2.3.5. | Eiropas Parlaments 2013. gada martā ar vienprātīgu balsojumu pieņēma Berlinguer kga patstāvīgo ziņojumu par Eiropas savstarpējās sabiedrības statūtu pieņemšanas iespējām. |
| --- | --- |

2.3.5.

Eiropas Parlaments 2013. gada martā ar vienprātīgu balsojumu pieņēma Berlinguer kga patstāvīgo ziņojumu par Eiropas savstarpējās sabiedrības statūtu pieņemšanas iespējām.

| 2.3.6. | Tajā pašā laikā Komisija Vienotā tirgus akta ietvaros nolēma finansēt pētījumu par savstarpējo sabiedrību stāvokli un problēmām iekšējā tirgū (tā dēvētais Panteia pētījums). Šis nozīmīgais pētījums, kas izstrādāts Komisijas vadībā un publicēts 2012. gada 12. oktobrī, pirmo reizi sniedza vispusīgu priekšstatu par savstarpējo sabiedrību tiesisko, saimniecisko un sociālo vidi Eiropas Savienības dalībvalstīs (1). |
| --- | --- |

2.3.6.

Tajā pašā laikā Komisija Vienotā tirgus akta ietvaros nolēma finansēt pētījumu par savstarpējo sabiedrību stāvokli un problēmām iekšējā tirgū (tā dēvētais Panteia pētījums). Šis nozīmīgais pētījums, kas izstrādāts Komisijas vadībā un publicēts 2012. gada 12. oktobrī, pirmo reizi sniedza vispusīgu priekšstatu par savstarpējo sabiedrību tiesisko, saimniecisko un sociālo vidi Eiropas Savienības dalībvalstīs (1).

| 2.3.7. | Pēc tam Komisija rīkoja sabiedrisku apspriešanu par šā pētījuma secinājumiem (rezultāti publicēti 2013. gada oktobrī) (2); tā kā šai apspriešanai bija lieli panākumi (vairāk nekā 300 atbildes, turklāt divas trešdaļas no tām bija pozitīvas), Komisija sagatavoja ietekmes novērtējumu par Eiropas savstarpējās sabiedrības statūtu projekta īstenošanas iespējām. |
| --- | --- |

2.3.7.

Pēc tam Komisija rīkoja sabiedrisku apspriešanu par šā pētījuma secinājumiem (rezultāti publicēti 2013. gada oktobrī) (2); tā kā šai apspriešanai bija lieli panākumi (vairāk nekā 300 atbildes, turklāt divas trešdaļas no tām bija pozitīvas), Komisija sagatavoja ietekmes novērtējumu par Eiropas savstarpējās sabiedrības statūtu projekta īstenošanas iespējām.

| 2.4. | Atzinumā (2009. gada oktobris) par tematu “Uzņēmējdarbības formu daudzveidība”
   (3) EESK uzsvēra, ka “uzņēmējdarbības formu lielais skaits un daudzveidība ir atzīta gan Līgumā, gan praksē ar dažādu jau pieņemtu vai šobrīd izskatāmu juridisko statūtu palīdzību”. Komiteja iekļāva savstarpējās sabiedrības sociālās ekonomikas uzņēmējdarbības formās. |
| --- | --- |

2.4.

Atzinumā (2009. gada oktobris) par tematu “Uzņēmējdarbības formu daudzveidība”
   (3) EESK uzsvēra, ka “uzņēmējdarbības formu lielais skaits un daudzveidība ir atzīta gan Līgumā, gan praksē ar dažādu jau pieņemtu vai šobrīd izskatāmu juridisko statūtu palīdzību”. Komiteja iekļāva savstarpējās sabiedrības sociālās ekonomikas uzņēmējdarbības formās.

| 2.5. | Strasbūrā 2014. gada 16. un 17. janvārī notikušajā pasākumā par sociālās uzņēmējdarbības tematiku, ko kopīgi rīkoja Komisija un EESK, nolasītās deklarācijas pielikumā precizēts, ka daudzas iesaistītās puses uzskata, ka sociālās uzņēmējdarbības atbalsta politika būtu jāattiecina uz visiem sociālās ekonomikas uzņēmumiem (kooperatīviem, savstarpējām sabiedrībām, apvienībām, nodibinājumiem utt.). ES vajadzētu izstrādāt Eiropas statūtus savstarpējām sabiedrībām, lai tās varētu veikt pārrobežu darbības, apvienoties un īstenot direktīvas “Maksātspēja II” mērķus, kā arī izstrādāt Eiropas apvienību statūtus. Minētajā pasākumā uzņēmējdarbības komisārs Antonio Tajani paziņoja, ka Komisija nākusi klajā ar likumdošanas iniciatīvu par statūtu projektu. |
| --- | --- |

2.5.

Strasbūrā 2014. gada 16. un 17. janvārī notikušajā pasākumā par sociālās uzņēmējdarbības tematiku, ko kopīgi rīkoja Komisija un EESK, nolasītās deklarācijas pielikumā precizēts, ka daudzas iesaistītās puses uzskata, ka sociālās uzņēmējdarbības atbalsta politika būtu jāattiecina uz visiem sociālās ekonomikas uzņēmumiem (kooperatīviem, savstarpējām sabiedrībām, apvienībām, nodibinājumiem utt.). ES vajadzētu izstrādāt Eiropas statūtus savstarpējām sabiedrībām, lai tās varētu veikt pārrobežu darbības, apvienoties un īstenot direktīvas “Maksātspēja II” mērķus, kā arī izstrādāt Eiropas apvienību statūtus. Minētajā pasākumā uzņēmējdarbības komisārs Antonio Tajani paziņoja, ka Komisija nākusi klajā ar likumdošanas iniciatīvu par statūtu projektu.

3.   Savstarpējo sabiedrību apraksts

| 3.1. | ES dalībvalstīs ir liela savstarpējo sabiedrību likumīgo formu daudzveidība. Savstarpējo sabiedrību forma un nozīme ir atkarīga no savstarpējo sabiedrību kultūras un vēstures katrā konkrētajā valstī. Vēsturiski savstarpējās sabiedrības ir bijušas tās, kas Eiropā izveidoja pirmās sociālās apdrošināšanas sabiedrību formas. Pašlaik Eiropas Savienībā savstarpējo sabiedrību darbība galvenokārt virzīta uz pakalpojumiem sabiedrības biedru vispārējās interesēs, aizsardzību pret risku, sniedzot apdrošināšanas, sociālos un veselības aprūpes pakalpojumus, kā arī individuālos atbalsta pakalpojumus. |
| --- | --- |

3.1.

ES dalībvalstīs ir liela savstarpējo sabiedrību likumīgo formu daudzveidība. Savstarpējo sabiedrību forma un nozīme ir atkarīga no savstarpējo sabiedrību kultūras un vēstures katrā konkrētajā valstī. Vēsturiski savstarpējās sabiedrības ir bijušas tās, kas Eiropā izveidoja pirmās sociālās apdrošināšanas sabiedrību formas. Pašlaik Eiropas Savienībā savstarpējo sabiedrību darbība galvenokārt virzīta uz pakalpojumiem sabiedrības biedru vispārējās interesēs, aizsardzību pret risku, sniedzot apdrošināšanas, sociālos un veselības aprūpes pakalpojumus, kā arī individuālos atbalsta pakalpojumus.

| 3.2. | Kopumā Eiropas Savienībā apzināti gandrīz 40 savstarpējās sabiedrības organizāciju veidi. Aptuveni 95 % savstarpējo sabiedrību ir kopīgi 5 pārvaldības principi:






  1. | organizācijai jābūt privāttiesību subjektam, t. i., neatkarīgai no valdības, un tā nav tiesīga saņemt publisko finansējumu; |
| --- | --- | --- |

3.2.

Kopumā Eiropas Savienībā apzināti gandrīz 40 savstarpējās sabiedrības organizāciju veidi. Aptuveni 95 % savstarpējo sabiedrību ir kopīgi 5 pārvaldības principi:

1.

organizācijai jābūt privāttiesību subjektam, t. i., neatkarīgai no valdības, un tā nav tiesīga saņemt publisko finansējumu;

| 2. | organizācijai jābūt personālsabiedrībai, nevis kapitālsabiedrībai; |
| --- | --- |

2.

organizācijai jābūt personālsabiedrībai, nevis kapitālsabiedrībai;

| 3. | pārvaldības sistēmai jābūt demokrātiskai saskaņā ar principu “viena persona = viena balss”; |
| --- | --- |

3.

pārvaldības sistēmai jābūt demokrātiskai saskaņā ar principu “viena persona = viena balss”;

| 4. | biedru vidū tiek piemērots solidaritātes princips: biedru iestāšanās ir brīvprātīga, bez jebkādiem atlases kritērijiem; |
| --- | --- |

4.

biedru vidū tiek piemērots solidaritātes princips: biedru iestāšanās ir brīvprātīga, bez jebkādiem atlases kritērijiem;

| 5. | gūtā peļņa jāizmanto biedru interesēs. |
| --- | --- |

5.

gūtā peļņa jāizmanto biedru interesēs.

| 3.3. | Eiropā savstarpējās sabiedrības organizāciju tirgus daļa ir vidēji 15,8 % (12,8 % dzīvības apdrošināšana un 20,5 % cita veida apdrošināšana). Turklāt tiek lēsts, ka savstarpējās sabiedrības organizācijas nodrošina veselības aprūpes pakalpojumus un sociālos pakalpojumus gandrīz 230 miljoniem Eiropas iedzīvotāju, to skaitā 100 miljoni ir apdrošināti obligātās veselības apdrošināšanas sistēmā. Šajās organizācijās Eiropā nodarbinātas aptuveni 3 50  000 personas. Tiek uzskatīts, ka ekonomika gūst labumu no tajā esošo struktūru daudzveidības, jo šī daudzveidība ļauj labāk reaģēt uz pārmaiņām tirgū. Turklāt savstarpējās sabiedrības organizāciju piemērotais ilgtermiņa redzējums krīzes periodā rada tām priekšrocības salīdzinājumā ar kapitālsabiedrībām. |
| --- | --- |

3.3.

Eiropā savstarpējās sabiedrības organizāciju tirgus daļa ir vidēji 15,8 % (12,8 % dzīvības apdrošināšana un 20,5 % cita veida apdrošināšana). Turklāt tiek lēsts, ka savstarpējās sabiedrības organizācijas nodrošina veselības aprūpes pakalpojumus un sociālos pakalpojumus gandrīz 230 miljoniem Eiropas iedzīvotāju, to skaitā 100 miljoni ir apdrošināti obligātās veselības apdrošināšanas sistēmā. Šajās organizācijās Eiropā nodarbinātas aptuveni 3 50  000 personas. Tiek uzskatīts, ka ekonomika gūst labumu no tajā esošo struktūru daudzveidības, jo šī daudzveidība ļauj labāk reaģēt uz pārmaiņām tirgū. Turklāt savstarpējās sabiedrības organizāciju piemērotais ilgtermiņa redzējums krīzes periodā rada tām priekšrocības salīdzinājumā ar kapitālsabiedrībām.

4.   Vispārīgi apsvērumi par Eiropas savstarpējās sabiedrības statūtu projektu: Kāpēc ir vajadzīgi Eiropas savstarpējās sabiedrības statūti?

| 4.1. | Eiropas Savienībā vienīgi akciju sabiedrībām un kooperatīviem ir Eiropas statūti. Pašlaik tiek izskatīts Eiropas statūtu projekts nodibinājumiem. Savukārt savstarpējām sabiedrībām Eiropas statūtu nav (4). |
| --- | --- |

4.1.

Eiropas Savienībā vienīgi akciju sabiedrībām un kooperatīviem ir Eiropas statūti. Pašlaik tiek izskatīts Eiropas statūtu projekts nodibinājumiem. Savukārt savstarpējām sabiedrībām Eiropas statūtu nav (4).

| 4.2. | Eiropas integrācijas procesa rezultātā palielinās darba ņēmēju, uzņēmumu un iedzīvotāju mobilitāte. Tāpēc ir jāpanāk, ka viņu apdrošināšana pret risku veselības un sociālajā jomā, kā arī pret apdrošināšanā paredzēto cita veida risku ir spēkā visā ES teritorijā, nodrošinot tādējādi tiesību, ieguvumu un aizsardzības veidu nepārtrauktību. |
| --- | --- |

4.2.

Eiropas integrācijas procesa rezultātā palielinās darba ņēmēju, uzņēmumu un iedzīvotāju mobilitāte. Tāpēc ir jāpanāk, ka viņu apdrošināšana pret risku veselības un sociālajā jomā, kā arī pret apdrošināšanā paredzēto cita veida risku ir spēkā visā ES teritorijā, nodrošinot tādējādi tiesību, ieguvumu un aizsardzības veidu nepārtrauktību.

| 4.3. | Komisija un Padome patlaban izskata jautājumus par finanšu un apdrošināšanas pakalpojumiem (Bāzele III, Maksātspēja II) un darba ņēmēju norīkošanu un mobilitāti; kopš 2014. gada 1. janvāra dalībvalstīs spēkā stājusies jauna direktīva par pārrobežu veselības aprūpi. Taču dalībvalstu savstarpējām sabiedrībām nav dota juridiska iespēja piedalīties šajā Eiropas integrācijas procesā un iekšējā tirgus attīstībā, ja vien minētās sabiedrības netiek pārveidotas, lai pieņemtu Eiropas kooperatīva statūtus vai Eiropas akciju sabiedrības statūtus. Savstarpējās sabiedrības noraida šādas tendences neizbēgamību, un EESK vēlas uzsvērt, ka uzņēmējdarbības modeļu un sociālās ekonomikas dalībnieku daudzveidība ir svarīgs faktors, lai saglabātu Eiropas saimniecisko un sociālo mantojumu. |
| --- | --- |

4.3.

Komisija un Padome patlaban izskata jautājumus par finanšu un apdrošināšanas pakalpojumiem (Bāzele III, Maksātspēja II) un darba ņēmēju norīkošanu un mobilitāti; kopš 2014. gada 1. janvāra dalībvalstīs spēkā stājusies jauna direktīva par pārrobežu veselības aprūpi. Taču dalībvalstu savstarpējām sabiedrībām nav dota juridiska iespēja piedalīties šajā Eiropas integrācijas procesā un iekšējā tirgus attīstībā, ja vien minētās sabiedrības netiek pārveidotas, lai pieņemtu Eiropas kooperatīva statūtus vai Eiropas akciju sabiedrības statūtus. Savstarpējās sabiedrības noraida šādas tendences neizbēgamību, un EESK vēlas uzsvērt, ka uzņēmējdarbības modeļu un sociālās ekonomikas dalībnieku daudzveidība ir svarīgs faktors, lai saglabātu Eiropas saimniecisko un sociālo mantojumu.

| 4.4. | Turklāt apdrošinātājiem paredzētā piesardzības sistēma “Maksātspēja II” ir vēl viens arguments par labu Eiropas savstarpējās sabiedrības statūtiem: šī sistēma nodrošinātu savstarpējo sabiedrību piekļuvi tā dēvētajai “dažādošanai”, tās varētu veikt pārapdrošināšanas un aktīvu pārvaldības darbības, lai samazinātu izmaksas savu biedru labā. |
| --- | --- |

4.4.

Turklāt apdrošinātājiem paredzētā piesardzības sistēma “Maksātspēja II” ir vēl viens arguments par labu Eiropas savstarpējās sabiedrības statūtiem: šī sistēma nodrošinātu savstarpējo sabiedrību piekļuvi tā dēvētajai “dažādošanai”, tās varētu veikt pārapdrošināšanas un aktīvu pārvaldības darbības, lai samazinātu izmaksas savu biedru labā.

| 4.5. | Tā kā savstarpējām sabiedrībām nav pieejams kapitāla tirgus, tām ir vajadzīgi kopīgi sadarbības instrumenti, tostarp ES līmenī, lai tās neizzustu tirgū, kurā ir ļoti liela konkurence. |
| --- | --- |

4.5.

Tā kā savstarpējām sabiedrībām nav pieejams kapitāla tirgus, tām ir vajadzīgi kopīgi sadarbības instrumenti, tostarp ES līmenī, lai tās neizzustu tirgū, kurā ir ļoti liela konkurence.

| 4.6. | ES mērogā strādājošu savstarpējo sabiedrību motivācija nav vienīgi konkurence un jaunu tirgu meklējumi, bet galvenokārt vēlme uzlabot sabiedrības biedriem sniegtos pakalpojumus. |
| --- | --- |

4.6.

ES mērogā strādājošu savstarpējo sabiedrību motivācija nav vienīgi konkurence un jaunu tirgu meklējumi, bet galvenokārt vēlme uzlabot sabiedrības biedriem sniegtos pakalpojumus.

| 4.7. | Ir svarīgi, lai ES oficiāli atzītu savstarpējās sabiedrības kopumā, jo tas nodrošinātu savstarpējām sabiedrībām juridisko pamatu un leģitimitāti un tās varētu kļūtu par Eiropas integrācijas procesa dalībniecēm. |
| --- | --- |

4.7.

Ir svarīgi, lai ES oficiāli atzītu savstarpējās sabiedrības kopumā, jo tas nodrošinātu savstarpējām sabiedrībām juridisko pamatu un leģitimitāti un tās varētu kļūtu par Eiropas integrācijas procesa dalībniecēm.

| 4.8. | Eiropas savstarpējās sabiedrības statūti nozīmē atzīt šādu sabiedrību esamību, to saimniecisko un sociālo nozīmi, īpašo funkciju personu riska pārvaldības jomā, it īpaši sociālās aizsardzības un veselības jomā. |
| --- | --- |

4.8.

Eiropas savstarpējās sabiedrības statūti nozīmē atzīt šādu sabiedrību esamību, to saimniecisko un sociālo nozīmi, īpašo funkciju personu riska pārvaldības jomā, it īpaši sociālās aizsardzības un veselības jomā.

| 4.9. | Īsāk sakot, EESK vēlas, lai savstarpējās sabiedrības modelis, ko īsteno saskaņotā tiesiskajā sistēmā, tiktu atzīts ES līmenī atbilstoši tā saimnieciskajam un sociālajam nozīmīgumam. Tādējādi varētu novērst arī nevajadzīgas administratīvās izmaksas, gūt apjomradītus ietaupījumus un attīstīt savstarpējo sabiedrību darbību visās Savienības dalībvalstīs (arī 4 dalībvalstīs, kurās nav savstarpējo sabiedrību), balstoties uz jaunajiem statūtiem, brīvību veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvību. |
| --- | --- |

4.9.

Īsāk sakot, EESK vēlas, lai savstarpējās sabiedrības modelis, ko īsteno saskaņotā tiesiskajā sistēmā, tiktu atzīts ES līmenī atbilstoši tā saimnieciskajam un sociālajam nozīmīgumam. Tādējādi varētu novērst arī nevajadzīgas administratīvās izmaksas, gūt apjomradītus ietaupījumus un attīstīt savstarpējo sabiedrību darbību visās Savienības dalībvalstīs (arī 4 dalībvalstīs, kurās nav savstarpējo sabiedrību), balstoties uz jaunajiem statūtiem, brīvību veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvību.

5.   Īpaši apsvērumi par Eiropas savstarpējās sabiedrības statūtu projektu: Kādiem jābūt Eiropas savstarpējās sabiedrības statūtiem?

| 5.1. | Savstarpējās sabiedrības Eiropā ir ļoti daudzveidīgas (apzināti aptuveni 40 savstarpējo sabiedrību veidi), bet, neraugoties uz šo daudzveidību, 95 % sabiedrību ir kopīgi pārvaldības principi. EESK iesaka, lai šie statūti būtu pārvaldības, nevis darbības statūti. |
| --- | --- |

5.1.

Savstarpējās sabiedrības Eiropā ir ļoti daudzveidīgas (apzināti aptuveni 40 savstarpējo sabiedrību veidi), bet, neraugoties uz šo daudzveidību, 95 % sabiedrību ir kopīgi pārvaldības principi. EESK iesaka, lai šie statūti būtu pārvaldības, nevis darbības statūti.

| 5.2. | Tā ka Eiropas savstarpējās sabiedrības statūti attiecas uz uzņēmējdarbības grupu, tiek saglabāta Eiropas savstarpējo sabiedrību struktūrai raksturīgā daudzveidība, t. i., saglabāta katras struktūras identitāte, un vienlaikus, izmantojot šo kopējo instrumentu (kopējs iepirkums, kopēji produkti), gūti apjomradīti ietaupījumi. Lai saglabātu valstu struktūru daudzveidību, kas Eiropas valstīs raksturīga tādām juridiskām personām kā savstarpējās sabiedrības, EESK iesaka noteikt principu, ka to biedriem ir iespējami lielāka statūtu pieņemšanas un organizatoriskā brīvība. |
| --- | --- |

5.2.

Tā ka Eiropas savstarpējās sabiedrības statūti attiecas uz uzņēmējdarbības grupu, tiek saglabāta Eiropas savstarpējo sabiedrību struktūrai raksturīgā daudzveidība, t. i., saglabāta katras struktūras identitāte, un vienlaikus, izmantojot šo kopējo instrumentu (kopējs iepirkums, kopēji produkti), gūti apjomradīti ietaupījumi. Lai saglabātu valstu struktūru daudzveidību, kas Eiropas valstīs raksturīga tādām juridiskām personām kā savstarpējās sabiedrības, EESK iesaka noteikt principu, ka to biedriem ir iespējami lielāka statūtu pieņemšanas un organizatoriskā brīvība.

| 5.3. | Lai neietekmētu valstu tiesību aktus, statūti nebūs obligāti, bet gan fakultatīvi. |
| --- | --- |

5.3.

Lai neietekmētu valstu tiesību aktus, statūti nebūs obligāti, bet gan fakultatīvi.

| 5.4. | Ir svarīgi paredzēt savstarpējām sabiedrībām iespēju apvienoties un veicināt pārrobežu darbības, lai veidotu savstarpējo sabiedrību Eiropas dimensiju. |
| --- | --- |

5.4.

Ir svarīgi paredzēt savstarpējām sabiedrībām iespēju apvienoties un veicināt pārrobežu darbības, lai veidotu savstarpējo sabiedrību Eiropas dimensiju.

| 5.5. | Regulas priekšlikuma mērķi ir šādi:






  — | ļaut veidot Eiropas savstarpējo sabiedrību fiziskām personām, kas dzīvo dažādās dalībvalstīs, vai juridiskām struktūrām, kas pakļautas dažādu dalībvalstu tiesību aktiem; |
| --- | --- | --- |

5.5.

Regulas priekšlikuma mērķi ir šādi:

—

ļaut veidot Eiropas savstarpējo sabiedrību fiziskām personām, kas dzīvo dažādās dalībvalstīs, vai juridiskām struktūrām, kas pakļautas dažādu dalībvalstu tiesību aktiem;

| — | dot iespēju izveidot Eiropas savstarpējo sabiedrību vairāku pašreizējo savstarpējo sabiedrību pārrobežu apvienošanās ceļā; |
| --- | --- |

—

dot iespēju izveidot Eiropas savstarpējo sabiedrību vairāku pašreizējo savstarpējo sabiedrību pārrobežu apvienošanās ceļā;

| — | ļaut veidot Eiropas savstarpējo sabiedrību, pārveidojot valsts savstarpējo sabiedrību jaunā formā, bez tās iepriekšējas likvidācijas, ja attiecīgās sabiedrības juridiskā adrese un galvenā biroja atrašanās vieta ir vienā un tajā pašā dalībvalstī, un tā veic uzņēmējdarbību vai izveido filiāli kādā citā dalībvalstī; |
| --- | --- |

—

ļaut veidot Eiropas savstarpējo sabiedrību, pārveidojot valsts savstarpējo sabiedrību jaunā formā, bez tās iepriekšējas likvidācijas, ja attiecīgās sabiedrības juridiskā adrese un galvenā biroja atrašanās vieta ir vienā un tajā pašā dalībvalstī, un tā veic uzņēmējdarbību vai izveido filiāli kādā citā dalībvalstī;

| — | paredzēt Eiropas savstarpējo sabiedrību grupas izveidi. |
| --- | --- |

—

paredzēt Eiropas savstarpējo sabiedrību grupas izveidi.

| 5.6. | Eiropas savstarpējai sabiedrībai, tāpat kā valstu savstarpējām sabiedrībām piemēro dalībvalstu vispārējos noteikumus: noteikumus par darba ņēmēju iesaistīšanu lēmuma pieņemšanas procesā, darba tiesības, sociālās jomas tiesību aktus, nodokļu likumus, konkurences tiesības, rūpnieciskā un intelektuālā īpašuma tiesības, maksātnespējas un maksājumu pārtraukšanas procedūru. Uz Eiropas savstarpējām sabiedrībām jāattiecina visi dalībvalstu īpašie noteikumi, kas regulē savstarpējo sabiedrību darbību un kontroli, ko veic uzraudzības iestādes. Tādēļ iepriekš minētajās, kā arī citās jomās, uz ko šī regula neattiecas, piemēro dalībvalstu un ES tiesību aktu noteikumus. |
| --- | --- |

5.6.

Eiropas savstarpējai sabiedrībai, tāpat kā valstu savstarpējām sabiedrībām piemēro dalībvalstu vispārējos noteikumus: noteikumus par darba ņēmēju iesaistīšanu lēmuma pieņemšanas procesā, darba tiesības, sociālās jomas tiesību aktus, nodokļu likumus, konkurences tiesības, rūpnieciskā un intelektuālā īpašuma tiesības, maksātnespējas un maksājumu pārtraukšanas procedūru. Uz Eiropas savstarpējām sabiedrībām jāattiecina visi dalībvalstu īpašie noteikumi, kas regulē savstarpējo sabiedrību darbību un kontroli, ko veic uzraudzības iestādes. Tādēļ iepriekš minētajās, kā arī citās jomās, uz ko šī regula neattiecas, piemēro dalībvalstu un ES tiesību aktu noteikumus.

| 5.7. | Noteikumi par darba ņēmēju iesaistīšanu Eiropas savstarpējā sabiedrībā paredzēti darba ņēmēju tiesību direktīvās, kuras ir cieši saistītas ar izskatāmo regulu un kuras jāpiemēro līdztekus šai regulai. |
| --- | --- |

5.7.

Noteikumi par darba ņēmēju iesaistīšanu Eiropas savstarpējā sabiedrībā paredzēti darba ņēmēju tiesību direktīvās, kuras ir cieši saistītas ar izskatāmo regulu un kuras jāpiemēro līdztekus šai regulai.

| 5.8. | Eiropas savstarpējās sabiedrības statūtos būtu jāparedz iespēja noteikt, ka kopsapulces sastāvā ir locekļi vai locekļu aizvietotāji. Attiecībā uz balsstiesībām būtu ne tikai jāgarantē vienlīdzīgas balsstiesības katram loceklim (“viena persona – viena balss”), bet jāparedz arī iespēja noteikt balsu atšķirīgu svērumu. |
| --- | --- |

5.8.

Eiropas savstarpējās sabiedrības statūtos būtu jāparedz iespēja noteikt, ka kopsapulces sastāvā ir locekļi vai locekļu aizvietotāji. Attiecībā uz balsstiesībām būtu ne tikai jāgarantē vienlīdzīgas balsstiesības katram loceklim (“viena persona – viena balss”), bet jāparedz arī iespēja noteikt balsu atšķirīgu svērumu.

Briselē, 2014. gada 25. martā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  “Study on the current situation and prospects of mutuals in Europe” http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/files/mutuals/prospects_mutuals_fin_en.pdf

1

Study on the current situation and prospects of mutuals in Europe

(2)  http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/promoting-entrepreneurship/social-economy/mutuals/index_en.htm

2

(3)  OV C 318, 23.12.2009., 22. lpp.

3

(4)  EESK atzinums par

4

| — | Eiropas nodibinājuma statūtiem, OV C 351, 15.11.2012., 57. lpp., |
| --- | --- |

—

Eiropas nodibinājuma statūtiem, OV C 351, 15.11.2012., 57. lpp.,

| — | kooperatīvu sabiedrībām, OV C 234, 22.9.2005., 1. lpp. un |
| --- | --- |

—

kooperatīvu sabiedrībām, OV C 234, 22.9.2005., 1. lpp. un

| — | Eiropas uzņēmējdarbības statūtiem, OV C 129, 27.4.1998., 1. lpp.. |
| --- | --- |

—

Eiropas uzņēmējdarbības statūtiem, OV C 129, 27.4.1998., 1. lpp..

---

| 16.7.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 226/21 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 226/21

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Sociālo ieguldījumu ietekme uz nodarbinātību un publiskajiem budžetiem” (pašiniciatīvas atzinums)

2014/C 226/04

Ziņotājs:
  Wolfgang Greif

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 2013. gada 19. septembrī saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu nolēma izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“Sociālo ieguldījumu ietekme uz nodarbinātību un publiskajiem budžetiem”

(pašiniciatīvas atzinums).

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2014. gada 12. martā.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 497. plenārajā sesijā, kas notika 2014. gada 25. un 26. martā (26. marta sēdē), ar 205 balsīm par, 6 balsīm pret un 3 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Kopsavilkums

| 1.1. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas ierosināto sociālo ieguldījumu paketi, it īpaši pieteikto līdzšinējās paradigmas maiņu, proti, uzskatīt sociālos ieguldījumus ne tikai par izmaksu faktoru, bet raudzīties uz tiem kā uz ieguldījumiem nākotnē. |
| --- | --- |

1.1.

EESK atzinīgi vērtē Komisijas ierosināto sociālo ieguldījumu paketi, it īpaši pieteikto līdzšinējās paradigmas maiņu, proti, uzskatīt sociālos ieguldījumus ne tikai par izmaksu faktoru, bet raudzīties uz tiem kā uz ieguldījumiem nākotnē.

| 1.2. | Balstoties uz šādu izpratni, EESK aplūkos sociālo ieguldījumu daudzkārtējo pozitīvo ietekmi, jo sevišķi uz darba tirgu un publiskajiem budžetiem, šādās jomās:






  — | sociālie pakalpojumi un bērnu aprūpe; |
| --- | --- | --- |

1.2.

Balstoties uz šādu izpratni, EESK aplūkos sociālo ieguldījumu daudzkārtējo pozitīvo ietekmi, jo sevišķi uz darba tirgu un publiskajiem budžetiem, šādās jomās:

—

sociālie pakalpojumi un bērnu aprūpe;

| — | izglītība un jaunatnes bezdarba mazināšana; |
| --- | --- |

—

izglītība un jaunatnes bezdarba mazināšana;

| — | nodarbinātības veicināšana; |
| --- | --- |

—

nodarbinātības veicināšana;

| — | veselības veicināšana un aktīvas vecumdienas; |
| --- | --- |

—

veselības veicināšana un aktīvas vecumdienas;

| — | sociālo mājokļu būvniecība un bezšķēršļu sabiedrība; |
| --- | --- |

—

sociālo mājokļu būvniecība un bezšķēršļu sabiedrība;

| — | sociālā uzņēmējdarbība. |
| --- | --- |

—

sociālā uzņēmējdarbība.

| 1.3. | Atzinumā raksturotas pozitīvās ietekmes ķēdes un parādīts, ka






  — | sociālo pakalpojumu paplašināšana lielā mērā ietekmē nodarbinātību visā Eiropā; |
| --- | --- | --- |

1.3.

Atzinumā raksturotas pozitīvās ietekmes ķēdes un parādīts, ka

—

sociālo pakalpojumu paplašināšana lielā mērā ietekmē nodarbinātību visā Eiropā;

| — | labi plānoti, efektīvi un lietderīgi sociālie ieguldījumi pastāvīgi atslogo publiskos budžetus un tāpēc nekonkurē ar budžetu konsolidāciju; |
| --- | --- |

—

labi plānoti, efektīvi un lietderīgi sociālie ieguldījumi pastāvīgi atslogo publiskos budžetus un tāpēc nekonkurē ar budžetu konsolidāciju;

| — | arī rīcības trūkumam sociālajā jomā ir sava cena, un neveiktu sociālo ieguldījumu radītie izdevumi bieži ir daudzkārt lielāki; |
| --- | --- |

—

arī rīcības trūkumam sociālajā jomā ir sava cena, un neveiktu sociālo ieguldījumu radītie izdevumi bieži ir daudzkārt lielāki;

| — | ieguldījumi labklājības valsts veidošanā ne tikai nodrošina sociālo attīstību, bet ir arī ekonomiskā un fiskālā ziņā izdevīgi. |
| --- | --- |

—

ieguldījumi labklājības valsts veidošanā ne tikai nodrošina sociālo attīstību, bet ir arī ekonomiskā un fiskālā ziņā izdevīgi.

| 1.4. | Jo labāk sociālie ieguldījumi būs integrēti stabilā makroekonomiskā un institucionālā satvarā, jo lielāks būs sociālais, ekonomiskais, fiskālais un sabiedriskais labums, t.i., sociālo ieguldījumu “daudzkāršās dividendes”. |
| --- | --- |

1.4.

Jo labāk sociālie ieguldījumi būs integrēti stabilā makroekonomiskā un institucionālā satvarā, jo lielāks būs sociālais, ekonomiskais, fiskālais un sabiedriskais labums, t.i., sociālo ieguldījumu “daudzkāršās dividendes”.

| 1.5. | EESK uzskata, ka plašas sociālo ieguldījumu paketes konsekventa un veiksmīga īstenošana ir saistīta ar šādām svarīgām prasībām.






  — | Pārliecinoša kursa maiņa virzienā uz (preventīviem) sociāliem ieguldījumiem prasa atteikties no vienpusējas, stingras taupības politikas. EESK uzsver aicinājumu īstenot Eiropas ekonomikas stimulēšanas un ieguldījumu programmu, tai atvēlot 2 % no IKP. |
| --- | --- | --- |

1.5.

EESK uzskata, ka plašas sociālo ieguldījumu paketes konsekventa un veiksmīga īstenošana ir saistīta ar šādām svarīgām prasībām.

—

Pārliecinoša kursa maiņa virzienā uz (preventīviem) sociāliem ieguldījumiem prasa atteikties no vienpusējas, stingras taupības politikas. EESK uzsver aicinājumu īstenot Eiropas ekonomikas stimulēšanas un ieguldījumu programmu, tai atvēlot 2 % no IKP.

| — | Bez finansiāla nodrošinājuma un piemērotiem pamatnosacījumiem nav iespējams atraisīt sociālo ieguldījumu potenciālu. Veicot budžetu plānoto konsolidāciju būs ne tikai jāpaaugstina publisko izdevumu lietderīgums un efektivitāte, bet arī jārod jauni ieņēmumu avoti. |
| --- | --- |

—

Bez finansiāla nodrošinājuma un piemērotiem pamatnosacījumiem nav iespējams atraisīt sociālo ieguldījumu potenciālu. Veicot budžetu plānoto konsolidāciju būs ne tikai jāpaaugstina publisko izdevumu lietderīgums un efektivitāte, bet arī jārod jauni ieņēmumu avoti.

| — | Sociālajiem ieguldījumiem jākļūst par pamatpunktiem ES stratēģijā “Eiropa 2020” un Eiropas pusgadā. Šie ieguldījumi noteikti jāņem vērā gada izaugsmes pētījumos un dalībvalstīm adresētajos ieteikumos. |
| --- | --- |

—

Sociālajiem ieguldījumiem jākļūst par pamatpunktiem ES stratēģijā “Eiropa 2020” un Eiropas pusgadā. Šie ieguldījumi noteikti jāņem vērā gada izaugsmes pētījumos un dalībvalstīm adresētajos ieteikumos.

| — | EESK atbalsta Komisijas sāktās debates par to, ka, ievērojot finansējuma “zelta likumu” (“golden rule”), ekonomiskās un monetārās savienības fiskālo noteikumu kontekstā arī sociālie ieguldījumi būtu jāizņem no valstu neto deficīta aprēķiniem. |
| --- | --- |

—

EESK atbalsta Komisijas sāktās debates par to, ka, ievērojot finansējuma “zelta likumu” (“golden rule”), ekonomiskās un monetārās savienības fiskālo noteikumu kontekstā arī sociālie ieguldījumi būtu jāizņem no valstu neto deficīta aprēķiniem.

| — | Ekonomiskās un monetārās savienības institucionālajā satvarā jātiecas uz progresu metodoloģijas jomā un jāizstrādā piemēroti instrumenti lielāku sociālo ieguldījumu (pozitīvās) ietekmes mērīšanai, kā arī jāprecizē sociālie rādītāji. |
| --- | --- |

—

Ekonomiskās un monetārās savienības institucionālajā satvarā jātiecas uz progresu metodoloģijas jomā un jāizstrādā piemēroti instrumenti lielāku sociālo ieguldījumu (pozitīvās) ietekmes mērīšanai, kā arī jāprecizē sociālie rādītāji.

| — | EESK rosina Komisiju izstrādāt aktīvāku un ilgākam laikposmam – vismaz līdz 2020. gadam – paredzētu politikas ceļvedi sociālo ieguldījumu paketes īstenošanai. |
| --- | --- |

—

EESK rosina Komisiju izstrādāt aktīvāku un ilgākam laikposmam – vismaz līdz 2020. gadam – paredzētu politikas ceļvedi sociālo ieguldījumu paketes īstenošanai.

2.   Ievads

| 2.1. | EESK uzskata, ka tieši krīzes apstākļos ir vajadzīgi ievērojami sociālie ieguldījumi, lai mazinātu pieaugošos nabadzības draudus; šādiem ieguldījumiem piemīt arī augsts Eiropas mēroga nodarbinātības potenciāls, kas jāatraisa ar privātiem un publiskiem ieguldījumiem (1). |
| --- | --- |

2.1.

EESK uzskata, ka tieši krīzes apstākļos ir vajadzīgi ievērojami sociālie ieguldījumi, lai mazinātu pieaugošos nabadzības draudus; šādiem ieguldījumiem piemīt arī augsts Eiropas mēroga nodarbinātības potenciāls, kas jāatraisa ar privātiem un publiskiem ieguldījumiem (1).

| 2.2. | Tādēļ EESK atzinīgi novērtējusi Komisijas ierosināto sociālo ieguldījumu paketi (2), ar ko dalībvalstis rosinātas vairāk uzmanības veltīt sociāliem ieguldījumiem, un jo īpaši pieteikto paradigmas maiņu, proti, uzskatīt sociālos ieguldījumus ne tikai par izmaksu faktoru, bet raudzīties uz tiem kā uz ieguldījumiem nākotnē (3). |
| --- | --- |

2.2.

Tādēļ EESK atzinīgi novērtējusi Komisijas ierosināto sociālo ieguldījumu paketi (2), ar ko dalībvalstis rosinātas vairāk uzmanības veltīt sociāliem ieguldījumiem, un jo īpaši pieteikto paradigmas maiņu, proti, uzskatīt sociālos ieguldījumus ne tikai par izmaksu faktoru, bet raudzīties uz tiem kā uz ieguldījumiem nākotnē (3).

| 2.3. | Minētajā atzinumā arī norādīts, ka praksē konsekventi īstenoti sociālie ieguldījumi, kas vērsti uz noteiktu rezultātu sasniegšanu un ietekmes panākšanu, ilgtspējīgi paaugstina cilvēku nodarbinātības izredzes un būtiski sekmē stratēģijā “Eiropa 2020” izvirzīto nodarbinātības mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

2.3.

Minētajā atzinumā arī norādīts, ka praksē konsekventi īstenoti sociālie ieguldījumi, kas vērsti uz noteiktu rezultātu sasniegšanu un ietekmes panākšanu, ilgtspējīgi paaugstina cilvēku nodarbinātības izredzes un būtiski sekmē stratēģijā “Eiropa 2020” izvirzīto nodarbinātības mērķu sasniegšanu.

| 2.4. | Tādēļ EESK arī rosināja Komisiju iesniegt konkrētu plānu sociālo ieguldījumu paketes īstenošanai. |
| --- | --- |

2.4.

Tādēļ EESK arī rosināja Komisiju iesniegt konkrētu plānu sociālo ieguldījumu paketes īstenošanai.

| 2.5. | Atzinumā bija minēts, ka Komisijas iniciatīvas trūkums ir neatbildētie finansēšanas jautājumi, un norādīts, ka, nemainot valdošo vienpusīgas izdevumu samazināšanas politiku, nebūs iespējams sekmīgi īstenot priekšlikumus par sociālo ieguldījumu palielināšanu. |
| --- | --- |

2.5.

Atzinumā bija minēts, ka Komisijas iniciatīvas trūkums ir neatbildētie finansēšanas jautājumi, un norādīts, ka, nemainot valdošo vienpusīgas izdevumu samazināšanas politiku, nebūs iespējams sekmīgi īstenot priekšlikumus par sociālo ieguldījumu palielināšanu.

| 2.6. | Minētā atziņa ir pamatā šim atzinumam, kurā aplūkota sociālo ieguldījumu daudzkāršā pozitīvā ietekme it īpaši uz darba tirgu un publiskajiem budžetiem un minētas konkrētas prasības un ieteikumi, kā īstenot sociālo ieguldījumu paketi. |
| --- | --- |

2.6.

Minētā atziņa ir pamatā šim atzinumam, kurā aplūkota sociālo ieguldījumu daudzkāršā pozitīvā ietekme it īpaši uz darba tirgu un publiskajiem budžetiem un minētas konkrētas prasības un ieteikumi, kā īstenot sociālo ieguldījumu paketi.

3.   Vispārīgas piezīmes par sociālo ieguldījumu “daudzkāršajām dividendēm” – sociālais, ekonomiskais, fiskālais un sabiedriskais labums

| 3.1. | Komisija sociālajai politikai piedēvē trīs galvenās funkcijas (4): atbalsts dažādi apdraudētiem cilvēkiem, ekonomikas stabilizēšana un sociālie ieguldījumi. Šis iedalījums nav uzskatāms par savstarpēju norobežošanu; tas drīzāk norāda uz aktīvas politikas veidošanas iespējām. Te jāņem vērā gan politikas jomu savstarpējā papildināmība, gan arī (institucionālā) vide, kas ļauj panākt arī sociālo kohēziju. |
| --- | --- |

3.1.

Komisija sociālajai politikai piedēvē trīs galvenās funkcijas (4): atbalsts dažādi apdraudētiem cilvēkiem, ekonomikas stabilizēšana un sociālie ieguldījumi. Šis iedalījums nav uzskatāms par savstarpēju norobežošanu; tas drīzāk norāda uz aktīvas politikas veidošanas iespējām. Te jāņem vērā gan politikas jomu savstarpējā papildināmība, gan arī (institucionālā) vide, kas ļauj panākt arī sociālo kohēziju.

| 3.2. | Ne tikai EESK, bet arī arvien vairāk zinātnieku (5) un ES politiķu atzīst, ka ieguldījumi labklājības valsts veidošanā ne tikai nodrošina sociālo attīstību, bet ir arī ekonomiskā un fiskālā ziņā izdevīgi (6). Taču vienlaikus trūkst salīdzināmu standartu, kas palīdzētu apzināt un izvērtēt visas sociālo ieguldījumu pozitīvās ārējās ietekmes izpausmes. |
| --- | --- |

3.2.

Ne tikai EESK, bet arī arvien vairāk zinātnieku (5) un ES politiķu atzīst, ka ieguldījumi labklājības valsts veidošanā ne tikai nodrošina sociālo attīstību, bet ir arī ekonomiskā un fiskālā ziņā izdevīgi (6). Taču vienlaikus trūkst salīdzināmu standartu, kas palīdzētu apzināt un izvērtēt visas sociālo ieguldījumu pozitīvās ārējās ietekmes izpausmes.

| 3.3. | Tomēr nav noliedzams, ka labi plānotiem, efektīviem un lietderīgiem sociālajiem ieguldījumiem – atkarībā no katrā valstī konkrēti īstenoto pasākumu veida un apjoma – ir daudzkārša pozitīva ietekme: tiek apmierinātas pastāvošās sociālās vajadzības un radītas nodarbinātības iespējas, veicināta (arī vīriešu un sieviešu) iespēju vienlīdzība, vienlaikus nodarbinātības pieaugums un bezdarba samazināšanās būtiski kompensē sedzamos izdevumus. Sociālo ieguldījumu būtība izpaužas tādējādi, ka vairumā gadījumu nevar cerēt uz tiešu “peļņu”, bet ieguldījumu pozitīvā ietekme izpaudīsies laika gaitā (piemēram, ieguldījumi izglītībā, bērnu aprūpē, veselības veicināšanā, konkrētiem dzīves posmiem atbilstošu darba apstākļu nodrošināšanā). |
| --- | --- |

3.3.

Tomēr nav noliedzams, ka labi plānotiem, efektīviem un lietderīgiem sociālajiem ieguldījumiem – atkarībā no katrā valstī konkrēti īstenoto pasākumu veida un apjoma – ir daudzkārša pozitīva ietekme: tiek apmierinātas pastāvošās sociālās vajadzības un radītas nodarbinātības iespējas, veicināta (arī vīriešu un sieviešu) iespēju vienlīdzība, vienlaikus nodarbinātības pieaugums un bezdarba samazināšanās būtiski kompensē sedzamos izdevumus. Sociālo ieguldījumu būtība izpaužas tādējādi, ka vairumā gadījumu nevar cerēt uz tiešu “peļņu”, bet ieguldījumu pozitīvā ietekme izpaudīsies laika gaitā (piemēram, ieguldījumi izglītībā, bērnu aprūpē, veselības veicināšanā, konkrētiem dzīves posmiem atbilstošu darba apstākļu nodrošināšanā).

| 3.4. | Jo labāk sociālie ieguldījumi būs integrēti komplementārā, institucionālā un holistiskā politiskā satvarā, jo lielākas būs sociālo ieguldījumu “daudzkāršās dividendes”. Ir vajadzīga stratēģiska plānošana un strukturēta uzraudzība atbilstoši stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem. |
| --- | --- |

3.4.

Jo labāk sociālie ieguldījumi būs integrēti komplementārā, institucionālā un holistiskā politiskā satvarā, jo lielākas būs sociālo ieguldījumu “daudzkāršās dividendes”. Ir vajadzīga stratēģiska plānošana un strukturēta uzraudzība atbilstoši stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem.

| 3.5. | Tā kā bezdarba līmenis pašlaik ir ļoti augsts un tuvākajā nākotnē tā pazemināšanās nav gaidāma, sociālo ieguldījumu intensīva palielināšana var būtiski veicināt izaugsmi un nodarbinātību. Lai izmantotu esošo darbaspēka potenciālu, konsekventi jāīsteno tāda politika, kas paver iespējas līdzdarboties ekonomikā un sabiedrībā. Šādas politikas īstenošanā īpaša nozīme ir uz noteiktu rezultātu sasniegšanu un ietekmes panākšanu orientētiem sociāliem ieguldījumiem nākotnē, jo īpaši sociālo pakalpojumu paplašināšanai, kam vispār tiek piedēvēta daudz lielāka ietekme uz nodarbinātību nekā citiem publisko līdzekļu izlietošanas veidiem. |
| --- | --- |

3.5.

Tā kā bezdarba līmenis pašlaik ir ļoti augsts un tuvākajā nākotnē tā pazemināšanās nav gaidāma, sociālo ieguldījumu intensīva palielināšana var būtiski veicināt izaugsmi un nodarbinātību. Lai izmantotu esošo darbaspēka potenciālu, konsekventi jāīsteno tāda politika, kas paver iespējas līdzdarboties ekonomikā un sabiedrībā. Šādas politikas īstenošanā īpaša nozīme ir uz noteiktu rezultātu sasniegšanu un ietekmes panākšanu orientētiem sociāliem ieguldījumiem nākotnē, jo īpaši sociālo pakalpojumu paplašināšanai, kam vispār tiek piedēvēta daudz lielāka ietekme uz nodarbinātību nekā citiem publisko līdzekļu izlietošanas veidiem.

| 3.6. | Līdztekus pozitīvajai ietekmei uz darba tirgu sociālie ieguldījumi var atslogot publiskos budžetus, tādējādi nekonkurējot ar budžetu konsolidāciju. EESK jau norādījusi uz plaši izplatīto viedokli, ka ekonomikas lejupslīdes laikā mēģinājums konsolidēt budžetus, vienpusēji samazinot izdevumus, ir cietis neveiksmi (7). Ieņēmumu un izdevumu līdzsvarošana vidējā termiņā un ilgtermiņā panākama labāk, ja līdzekļus iegulda strukturālu problēmu risināšanā un tādā veidā ilgtermiņā atkal palielinās valdību rīcības brīvība. Nesena analīze liecina, ka iekļaujošas izaugsmes veicināšana un nodarbinātības līmeņa paaugstināšana atbilstīgi stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem ES dalībvalstu budžetiem nodrošinātu līdz pat 1 triljonam euro papildu līdzekļu (8). |
| --- | --- |

3.6.

Līdztekus pozitīvajai ietekmei uz darba tirgu sociālie ieguldījumi var atslogot publiskos budžetus, tādējādi nekonkurējot ar budžetu konsolidāciju. EESK jau norādījusi uz plaši izplatīto viedokli, ka ekonomikas lejupslīdes laikā mēģinājums konsolidēt budžetus, vienpusēji samazinot izdevumus, ir cietis neveiksmi (7). Ieņēmumu un izdevumu līdzsvarošana vidējā termiņā un ilgtermiņā panākama labāk, ja līdzekļus iegulda strukturālu problēmu risināšanā un tādā veidā ilgtermiņā atkal palielinās valdību rīcības brīvība. Nesena analīze liecina, ka iekļaujošas izaugsmes veicināšana un nodarbinātības līmeņa paaugstināšana atbilstīgi stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem ES dalībvalstu budžetiem nodrošinātu līdz pat 1 triljonam euro papildu līdzekļu (8).

| 3.7. | Turklāt jāņem vērā, ka rīcības trūkumam, it īpaši sociālajā jomā, arī ir sava cena un neveiktu sociālo ieguldījumu radītie izdevumi bieži ir daudzkārt lielāki. Šī doma, ka ārstēšana ir dārgāka nekā profilakse, pausta arī vairākos Komisijas paziņojumos (9). Kaut arī īstermiņā sociālie ieguldījumi ir saistīti ar izmaksām, vidējā un ilgākā termiņā tie vairos sabiedrības labklājību un valstu budžetiem nodrošinās lielākus ieņēmumus, būtiski samazinot arī izdevumus nākotnē (10). |
| --- | --- |

3.7.

Turklāt jāņem vērā, ka rīcības trūkumam, it īpaši sociālajā jomā, arī ir sava cena un neveiktu sociālo ieguldījumu radītie izdevumi bieži ir daudzkārt lielāki. Šī doma, ka ārstēšana ir dārgāka nekā profilakse, pausta arī vairākos Komisijas paziņojumos (9). Kaut arī īstermiņā sociālie ieguldījumi ir saistīti ar izmaksām, vidējā un ilgākā termiņā tie vairos sabiedrības labklājību un valstu budžetiem nodrošinās lielākus ieņēmumus, būtiski samazinot arī izdevumus nākotnē (10).

| 3.8. | Ne visi sociālie izdevumi automātiski ir arī sociālie ieguldījumi. Daži sociālie pabalsti pamatā ietekmē patēriņu (piemēram, pensijas, bezdarbnieka pabalsts). EESK tomēr vienmēr uzsvērusi, ka ieguldījumi stabilās sociālā nodrošinājuma sistēmās (jo īpaši krīzes laikā) var būtiski veicināt patēriņu un ekonomikas atlabšanu, jo tās darbojas kā automātiski stabilizatori, kas pozitīvi ietekmē ienākumus un pieprasījumu un tādā veidā sekmē krīzes pārvarēšanu Eiropā (11). |
| --- | --- |

3.8.

Ne visi sociālie izdevumi automātiski ir arī sociālie ieguldījumi. Daži sociālie pabalsti pamatā ietekmē patēriņu (piemēram, pensijas, bezdarbnieka pabalsts). EESK tomēr vienmēr uzsvērusi, ka ieguldījumi stabilās sociālā nodrošinājuma sistēmās (jo īpaši krīzes laikā) var būtiski veicināt patēriņu un ekonomikas atlabšanu, jo tās darbojas kā automātiski stabilizatori, kas pozitīvi ietekmē ienākumus un pieprasījumu un tādā veidā sekmē krīzes pārvarēšanu Eiropā (11).

4.   Sociālo ieguldījumu ietekmes piemēri

| 4.1. | Ieguldījumi sociālajos pakalpojumos. Lielāki ieguldījumi sociālās infrastruktūras (tostarp aprūpe, gados vecāku cilvēku aprūpe, veselība, pakalpojumi cilvēkiem ar invaliditāti, aprūpe mājās, konsultāciju centri utt.) nodrošināšanā un atbalstīšanā rada darba vietas, vienlaikus būtiski sekmējot nodarbinātības līmeņa paaugstināšanos (12), un vidējā un ilgākā termiņā palīdz atslogot publiskos budžetus (13) un atveseļot reģionu ekonomiku. Komisijas aprēķini liecina, ka, nodarbinātībai veselības nozarē katru gadu pieaugot par 0,5 %, paredzams, ka darba vietu skaits nozarē līdz 2020. gadam palielināsies par vismaz 1 miljonu (14). EESK vairākkārt norādījusi, ka gan publiskajā, gan privātajā sektorā tām ir jābūt kvalitatīvām darba vietām ar taisnīgu atalgojumu (15). |
| --- | --- |

4.1.

Ieguldījumi sociālajos pakalpojumos. Lielāki ieguldījumi sociālās infrastruktūras (tostarp aprūpe, gados vecāku cilvēku aprūpe, veselība, pakalpojumi cilvēkiem ar invaliditāti, aprūpe mājās, konsultāciju centri utt.) nodrošināšanā un atbalstīšanā rada darba vietas, vienlaikus būtiski sekmējot nodarbinātības līmeņa paaugstināšanos (12), un vidējā un ilgākā termiņā palīdz atslogot publiskos budžetus (13) un atveseļot reģionu ekonomiku. Komisijas aprēķini liecina, ka, nodarbinātībai veselības nozarē katru gadu pieaugot par 0,5 %, paredzams, ka darba vietu skaits nozarē līdz 2020. gadam palielināsies par vismaz 1 miljonu (14). EESK vairākkārt norādījusi, ka gan publiskajā, gan privātajā sektorā tām ir jābūt kvalitatīvām darba vietām ar taisnīgu atalgojumu (15).

| 4.2. | Ieguldījumi bērnu aprūpē. Daudzi pētījumi, kuros bērnu aprūpe minēta kā piemērs, liecina, ka, veicot mērķorientētus ieguldījumus, sociālo attīstību var savienot ar konkurētspējas uzlabošanu (16). Nesen veikti aprēķini liecina, ka publiskie ieguldījumi, kas vērsti uz Barselonas mērķu sasniegšanu bērnu aprūpes jomā, būtiski palielina ne tikai nodarbinātību, bet arī valsts ieņēmumus. Piemēram, pētījums (17) par Austriju liecina, ka, pat pieņemot, ka ekonomikas perspektīvas ir vājas, ar ieguldījumiem saistītie izdevumi pēc četriem gadiem ir mazāki nekā gūtie ienākumi. Šajā procesā publiskie budžeti gūst labumu no papildinošas ietekmes: konjunktūras un reģionālās politikas radīti stimuli, tiešās nodarbinātības līmeņa paaugstināšanās, bezdarbnieku pabalstiem paredzēto izdevumu samazināšanās utt. EESK atzinīgi vērtētu aktīvāku pētniecību un intensīvāku labas prakses apmaiņu šajā jomā. |
| --- | --- |

4.2.

Ieguldījumi bērnu aprūpē. Daudzi pētījumi, kuros bērnu aprūpe minēta kā piemērs, liecina, ka, veicot mērķorientētus ieguldījumus, sociālo attīstību var savienot ar konkurētspējas uzlabošanu (16). Nesen veikti aprēķini liecina, ka publiskie ieguldījumi, kas vērsti uz Barselonas mērķu sasniegšanu bērnu aprūpes jomā, būtiski palielina ne tikai nodarbinātību, bet arī valsts ieņēmumus. Piemēram, pētījums (17) par Austriju liecina, ka, pat pieņemot, ka ekonomikas perspektīvas ir vājas, ar ieguldījumiem saistītie izdevumi pēc četriem gadiem ir mazāki nekā gūtie ienākumi. Šajā procesā publiskie budžeti gūst labumu no papildinošas ietekmes: konjunktūras un reģionālās politikas radīti stimuli, tiešās nodarbinātības līmeņa paaugstināšanās, bezdarbnieku pabalstiem paredzēto izdevumu samazināšanās utt. EESK atzinīgi vērtētu aktīvāku pētniecību un intensīvāku labas prakses apmaiņu šajā jomā.

| 4.3. | Ieguldījumi bērnos. Komisija rosina īstenot preventīvus pasākumus, laikus veicot ieguldījumus, lai uzlabotu bērnu (ne tikai bērnu no ģimenēm ar nelabvēlīgiem sociālajiem un ekonomiskajiem apstākļiem) attīstības un līdzdalības iespējas (18). Ieteikumā “Ieguldījums bērnos” Komisija norāda, ka, īstenojot virkni pasākumu, var panākt preventīvus ieguldījumus, ar ko novērš bērnu nabadzību. Dokumentā minēta kvalitatīvu aprūpes iestāžu veidošanas pozitīvā ietekme: šādas iestādes veicina spēju attīstību, mazina priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas iespējamību, nodrošina labākas iespējas pelnīt, jo īpaši sievietēm, un stimulē izaugsmi reģionālajā līmenī (19). |
| --- | --- |

4.3.

Ieguldījumi bērnos. Komisija rosina īstenot preventīvus pasākumus, laikus veicot ieguldījumus, lai uzlabotu bērnu (ne tikai bērnu no ģimenēm ar nelabvēlīgiem sociālajiem un ekonomiskajiem apstākļiem) attīstības un līdzdalības iespējas (18). Ieteikumā “Ieguldījums bērnos” Komisija norāda, ka, īstenojot virkni pasākumu, var panākt preventīvus ieguldījumus, ar ko novērš bērnu nabadzību. Dokumentā minēta kvalitatīvu aprūpes iestāžu veidošanas pozitīvā ietekme: šādas iestādes veicina spēju attīstību, mazina priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas iespējamību, nodrošina labākas iespējas pelnīt, jo īpaši sievietēm, un stimulē izaugsmi reģionālajā līmenī (19).

| 4.4. | Ieguldījumi izglītībā un jaunatnes bezdarba mazināšanā. Eiropas ilgtspēju var nodrošināt, tikai paaugstinot izglītības līmeni un novēršot trūkumus vispārējās un profesionālās izglītības jomā. Iedzīvotāju un tautsaimniecības vajadzībām atbilstoši ieguldījumi izglītībā paaugstina produktivitāti un palielina nodokļu un sociālās apdrošināšanas maksājumu ieņēmumus. Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) aprēķini par publisko izglītības izdevumu vidējo ienesīgumu liecina, ka tas ir 7,8 % (20). Valstu sociālo ieguldījumu stratēģijās kā nozīmīga sastāvdaļa jāiekļauj jaunatnes nodarbinātības veicināšana. Pamatots ir dalībvalstīm izteiktais mudinājums izstrādāt efektīvus pasākumus jauniešiem, jo īpaši tiem, kuri nav nedz nodarbināti, nedz iesaistīti izglītības vai apmācības procesā (neither in education, employment or training — NEET). Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds (Eurofound) aplēsis, ka jauniešu atstumtība no darba tirgus un izglītības sistēmas katru gadu rada zaudējumus vairāk nekā 150 miljardu euro apmērā, kas atbilst 1,2 % no Eiropas IKP (21). |
| --- | --- |

4.4.

Ieguldījumi izglītībā un jaunatnes bezdarba mazināšanā. Eiropas ilgtspēju var nodrošināt, tikai paaugstinot izglītības līmeni un novēršot trūkumus vispārējās un profesionālās izglītības jomā. Iedzīvotāju un tautsaimniecības vajadzībām atbilstoši ieguldījumi izglītībā paaugstina produktivitāti un palielina nodokļu un sociālās apdrošināšanas maksājumu ieņēmumus. Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) aprēķini par publisko izglītības izdevumu vidējo ienesīgumu liecina, ka tas ir 7,8 % (20). Valstu sociālo ieguldījumu stratēģijās kā nozīmīga sastāvdaļa jāiekļauj jaunatnes nodarbinātības veicināšana. Pamatots ir dalībvalstīm izteiktais mudinājums izstrādāt efektīvus pasākumus jauniešiem, jo īpaši tiem, kuri nav nedz nodarbināti, nedz iesaistīti izglītības vai apmācības procesā (neither in education, employment or training — NEET). Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds (Eurofound) aplēsis, ka jauniešu atstumtība no darba tirgus un izglītības sistēmas katru gadu rada zaudējumus vairāk nekā 150 miljardu euro apmērā, kas atbilst 1,2 % no Eiropas IKP (21).

| 4.5. | Ieguldījumi nodarbinātības veicināšanā. Augsts – galvenokārt jauniešu un ilgstoša – bezdarba līmenis ir liels apgrūtinājums ne tikai attiecīgajām personām un viņu piederīgajiem. Bezdarba līmeņa ilgstoša nepazemināšanās ir liela problēma arī publiskajiem budžetiem, un tā ir jārisina, īstenojot kvalifikācijas paaugstināšanas pasākumus un veicinot nodarbinātību (22). Jo ilgāks ir bezdarbs, jo grūtāk ir rast atbilstošu līdzsvaru starp darba piedāvājumu un pieprasījumu. Jo īpaši tautsaimniecībā, kas balstīta uz zināšanām un tehnoloģijām, nepietiekamas prasmes un darba pieredzes trūkums ir izšķirīgi šķēršļi ilgtermiņa panākumiem darba tirgū. |
| --- | --- |

4.5.

Ieguldījumi nodarbinātības veicināšanā. Augsts – galvenokārt jauniešu un ilgstoša – bezdarba līmenis ir liels apgrūtinājums ne tikai attiecīgajām personām un viņu piederīgajiem. Bezdarba līmeņa ilgstoša nepazemināšanās ir liela problēma arī publiskajiem budžetiem, un tā ir jārisina, īstenojot kvalifikācijas paaugstināšanas pasākumus un veicinot nodarbinātību (22). Jo ilgāks ir bezdarbs, jo grūtāk ir rast atbilstošu līdzsvaru starp darba piedāvājumu un pieprasījumu. Jo īpaši tautsaimniecībā, kas balstīta uz zināšanām un tehnoloģijām, nepietiekamas prasmes un darba pieredzes trūkums ir izšķirīgi šķēršļi ilgtermiņa panākumiem darba tirgū.

| 4.6. | Ieguldījumi demogrāfisko pārmaiņu izraisīto problēmu risināšanā un gados vecāku cilvēku nodarbinātības iespēju uzlabošanā. EESK vairākkārt norādījusi, ka darba tirgum ir vissvarīgākā loma demogrāfisko pārmaiņu radīto problēmu risināšanā. Efektīvāk izmantojot šā brīža nodarbinātības potenciālu, sociālo iemaksu veicēju un pabalstu saņēmēju attiecību kopumā varētu saglabāt pašreizējā līmenī, lai arī pieaug gados vecāku cilvēku īpatsvars (23). Neraugoties uz paredzamo vecuma struktūras pārbīdi, daudzas ES dalībvalstis līdz šim nav ieguldījušas pietiekami daudz līdzekļu, lai radītu vecumam atbilstošu darba vidi (dzīves posmiem piemērotus darba apstākļus) un sekmētu dalību darba tirgū. |
| --- | --- |

4.6.

Ieguldījumi demogrāfisko pārmaiņu izraisīto problēmu risināšanā un gados vecāku cilvēku nodarbinātības iespēju uzlabošanā. EESK vairākkārt norādījusi, ka darba tirgum ir vissvarīgākā loma demogrāfisko pārmaiņu radīto problēmu risināšanā. Efektīvāk izmantojot šā brīža nodarbinātības potenciālu, sociālo iemaksu veicēju un pabalstu saņēmēju attiecību kopumā varētu saglabāt pašreizējā līmenī, lai arī pieaug gados vecāku cilvēku īpatsvars (23). Neraugoties uz paredzamo vecuma struktūras pārbīdi, daudzas ES dalībvalstis līdz šim nav ieguldījušas pietiekami daudz līdzekļu, lai radītu vecumam atbilstošu darba vidi (dzīves posmiem piemērotus darba apstākļus) un sekmētu dalību darba tirgū.

| 4.7. | Ieguldījumi profilaktiskā veselības aprūpē un rehabilitācijā. Pozitīva ietekme ir arī veselības veicināšanai uzņēmumu un nozaru līmenī, jo darbaspējas un risks zaudēt darbu ir cieši saistīti ar fizisko un garīgo veselību. Ja apdraudējumu laikus neievēro un netiek veikti atbilstīgi pasākumi, cieš ne tikai konkrētais cilvēks, bet rodas arī augstas izmaksas sabiedrībai. Lai nodrošinātu publisko budžetu ilgtermiņa stabilitāti, vairāk līdzekļu jāiegulda profilakses pasākumos. |
| --- | --- |

4.7.

Ieguldījumi profilaktiskā veselības aprūpē un rehabilitācijā. Pozitīva ietekme ir arī veselības veicināšanai uzņēmumu un nozaru līmenī, jo darbaspējas un risks zaudēt darbu ir cieši saistīti ar fizisko un garīgo veselību. Ja apdraudējumu laikus neievēro un netiek veikti atbilstīgi pasākumi, cieš ne tikai konkrētais cilvēks, bet rodas arī augstas izmaksas sabiedrībai. Lai nodrošinātu publisko budžetu ilgtermiņa stabilitāti, vairāk līdzekļu jāiegulda profilakses pasākumos.

| 4.8. | Ieguldījumi sociālo mājokļu celtniecībā. EESK piekrīt Eiropas Parlamenta un Reģionu komitejas viedoklim, ka sociālo mājokļu celtniecība ir būtisks sociālās kohēzijas priekšnosacījums, un rosina šajā jomā izveidot Eiropas satvaru (24). Tajā jāsaglabā subsidiaritātes princips, ka dalībvalstis arī turpmāk pašas var noteikt sociālo mājokļu celtniecības kritērijus. Ar šādiem ieguldījumiem var apmierināt neatliekamas sociālās vajadzības (galvenokārt nabadzības novēršanas un sociālās integrācijas jomā); vienlaikus reģionos tiek radītas darba vietas, tādā veidā stabilizējot ekonomiku, un, piemēram, ar ieguldījumiem ēku energoefektivitātes paaugstināšanā var sekmēt klimata pārmaiņu ierobežošanu un enerģētiskās nabadzības novēršanu (25). |
| --- | --- |

4.8.

Ieguldījumi sociālo mājokļu celtniecībā. EESK piekrīt Eiropas Parlamenta un Reģionu komitejas viedoklim, ka sociālo mājokļu celtniecība ir būtisks sociālās kohēzijas priekšnosacījums, un rosina šajā jomā izveidot Eiropas satvaru (24). Tajā jāsaglabā subsidiaritātes princips, ka dalībvalstis arī turpmāk pašas var noteikt sociālo mājokļu celtniecības kritērijus. Ar šādiem ieguldījumiem var apmierināt neatliekamas sociālās vajadzības (galvenokārt nabadzības novēršanas un sociālās integrācijas jomā); vienlaikus reģionos tiek radītas darba vietas, tādā veidā stabilizējot ekonomiku, un, piemēram, ar ieguldījumiem ēku energoefektivitātes paaugstināšanā var sekmēt klimata pārmaiņu ierobežošanu un enerģētiskās nabadzības novēršanu (25).

| 4.9. | Ieguldījumi bezšķēršļu sabiedrībā. EESK jau vairākkārt uzsvērusi, ka jāveicina bezšķēršļu sabiedrības veidošana (26). Šie sociālie ieguldījumi būtu jāveic, lai cita starpā izveidotu konkrēta vecuma cilvēkiem un cilvēkiem ar invaliditāti piemērotas publiskās telpas un mājokļus, atbilstošu infrastruktūru, kas veicina mobilitāti, un viegli pieejamus, izmaksu ziņā pieņemamus un kvalitatīvi augstvērtīgus sociālos pakalpojumus sabiedrības grupām, kas atrodas nelabvēlīgākā stāvoklī. |
| --- | --- |

4.9.

Ieguldījumi bezšķēršļu sabiedrībā. EESK jau vairākkārt uzsvērusi, ka jāveicina bezšķēršļu sabiedrības veidošana (26). Šie sociālie ieguldījumi būtu jāveic, lai cita starpā izveidotu konkrēta vecuma cilvēkiem un cilvēkiem ar invaliditāti piemērotas publiskās telpas un mājokļus, atbilstošu infrastruktūru, kas veicina mobilitāti, un viegli pieejamus, izmaksu ziņā pieņemamus un kvalitatīvi augstvērtīgus sociālos pakalpojumus sabiedrības grupām, kas atrodas nelabvēlīgākā stāvoklī.

| 4.10. | Ieguldījumi sociālajā uzņēmējdarbībā. EESK atzinīgi vērtē to, ka Komisija atzīst sociālās ekonomikas lielo nozīmi sociālās paketes īstenošanā. Sociālās ekonomikas joma bieži ir tieši iesaistīta tās īstenošanā. Lai atbalstītu šo uzdevumu izpildi, arī sociālās uzņēmējdarbības modeļiem piemērotā veidā jāuzlabo publisko līdzekļu un privātā kapitāla pieejamība. Dalībvalstīm būtu vairāk jāizmanto novatoriskas finansēšanas iespējas, piemēram, jāiesaista privātais sektors, tādējādi, iespējams, palīdzot arī ietaupīt budžeta līdzekļus (27). EESK tomēr vēlreiz uzsver, ka šāda rīcība nekādā gadījumā nedrīkst izraisīt sociālās politikas komercializāciju vai sadrumstalotību. Valsts nedrīkst izvairīties no savas atbildības par sociālo politiku (28). |
| --- | --- |

4.10.

Ieguldījumi sociālajā uzņēmējdarbībā. EESK atzinīgi vērtē to, ka Komisija atzīst sociālās ekonomikas lielo nozīmi sociālās paketes īstenošanā. Sociālās ekonomikas joma bieži ir tieši iesaistīta tās īstenošanā. Lai atbalstītu šo uzdevumu izpildi, arī sociālās uzņēmējdarbības modeļiem piemērotā veidā jāuzlabo publisko līdzekļu un privātā kapitāla pieejamība. Dalībvalstīm būtu vairāk jāizmanto novatoriskas finansēšanas iespējas, piemēram, jāiesaista privātais sektors, tādējādi, iespējams, palīdzot arī ietaupīt budžeta līdzekļus (27). EESK tomēr vēlreiz uzsver, ka šāda rīcība nekādā gadījumā nedrīkst izraisīt sociālās politikas komercializāciju vai sadrumstalotību. Valsts nedrīkst izvairīties no savas atbildības par sociālo politiku (28).

5.   Ieteikumi politikas jomā

5.1.   Lai virzītos uz preventīviem sociāliem ieguldījumiem, jāatsakās no vienpusējas, stingras taupības politikas

| 5.1.1. | EESK uzskata, ka sociālo pakalpojumu klāsta paplašināšana nodarbinātību veicina vairāk nekā citi publisko izdevumu veidi. Tādēļ Komiteja uzsver, ka Eiropā jāturpina progresīvi un ilgtspējīgi attīstīt labklājības valsti, lai tā var atraisīt savu potenciālu, proti, kļūt par vēl vienu Eiropas ekonomikas produktivitātes virzītājspēku. |
| --- | --- |

5.1.1.

EESK uzskata, ka sociālo pakalpojumu klāsta paplašināšana nodarbinātību veicina vairāk nekā citi publisko izdevumu veidi. Tādēļ Komiteja uzsver, ka Eiropā jāturpina progresīvi un ilgtspējīgi attīstīt labklājības valsti, lai tā var atraisīt savu potenciālu, proti, kļūt par vēl vienu Eiropas ekonomikas produktivitātes virzītājspēku.

| 5.1.2. | Lai veiksmīgi ieviestu un īstenotu visaptverošu sociālo ieguldījumu paketi, tai jābūt integrētai stabilā makroekonomiskā un institucionālā satvarā. Ja netiks mainīta vienpusējas izdevumu samazināšanas politika, pirmām kārtām nebūs iespējams panākt iespējami lielākas sabiedrības daļas sekmīgu integrāciju darba tirgū un taisnīgu sociālo un ekonomisko līdzdalību. |
| --- | --- |

5.1.2.

Lai veiksmīgi ieviestu un īstenotu visaptverošu sociālo ieguldījumu paketi, tai jābūt integrētai stabilā makroekonomiskā un institucionālā satvarā. Ja netiks mainīta vienpusējas izdevumu samazināšanas politika, pirmām kārtām nebūs iespējams panākt iespējami lielākas sabiedrības daļas sekmīgu integrāciju darba tirgū un taisnīgu sociālo un ekonomisko līdzdalību.

| 5.1.3. | Ņemot vērā sociālo ieguldījumu paketi un ar to saistītos problēmjautājumus, EESK uzsver, ka būtu jāīsteno Eiropas ekonomikas stimulēšanas un ieguldījumu programma, tai atvēlot 2 % no IKP (29). |
| --- | --- |

5.1.3.

Ņemot vērā sociālo ieguldījumu paketi un ar to saistītos problēmjautājumus, EESK uzsver, ka būtu jāīsteno Eiropas ekonomikas stimulēšanas un ieguldījumu programma, tai atvēlot 2 % no IKP (29).

5.2.   Bez finansiāla nodrošinājuma neizdosies atraisīt sociālo ieguldījumu sociālo un ekonomisko potenciālu

| 5.2.1. | Ticama paradigmas maiņa, proti, virzība uz ieguldījumu un profilakses stratēģijām nozīmīgākajās rīcības jomās (tostarp izglītības politikā, sociālajā politikā, nodarbinātības un veselības politikā), ir iespējama vienīgi tad, ja būs nodrošināts finansējums – gan ES, gan dalībvalstu budžetos. |
| --- | --- |

5.2.1.

Ticama paradigmas maiņa, proti, virzība uz ieguldījumu un profilakses stratēģijām nozīmīgākajās rīcības jomās (tostarp izglītības politikā, sociālajā politikā, nodarbinātības un veselības politikā), ir iespējama vienīgi tad, ja būs nodrošināts finansējums – gan ES, gan dalībvalstu budžetos.

| 5.2.2. | EESK vēlreiz pauž pārliecību, ka paredzētajā budžetu konsolidācijā tādēļ nedrīkst pievērst uzmanību tikai izdevumiem, bet, paaugstinot publisko izdevumu lietderīgumu un efektivitāti, būs jāatrod arī jauni ieņēmumu avoti (30). EESK šajā saistībā uzskata, ka dalībvalstīm jāpaplašina nodokļu ieņēmumu bāze, piemēram, iekasējot finanšu darījuma nodokli, slēdzot beznodokļu zonas, pārtraucot nodokļu pazemināšanas sacensību, kā arī īstenojot pasākumus cīņai ar izvairīšanos no nodokļu nomaksas. Turklāt jāapsver arī visaptverošas izmaiņas nodokļu sistēmās, un šajā procesā jāpievēršas jautājumiem par dažādiem ienākumu un īpašumu veidiem piemērojamajām nodokļu likmēm (31). |
| --- | --- |

5.2.2.

EESK vēlreiz pauž pārliecību, ka paredzētajā budžetu konsolidācijā tādēļ nedrīkst pievērst uzmanību tikai izdevumiem, bet, paaugstinot publisko izdevumu lietderīgumu un efektivitāti, būs jāatrod arī jauni ieņēmumu avoti (30). EESK šajā saistībā uzskata, ka dalībvalstīm jāpaplašina nodokļu ieņēmumu bāze, piemēram, iekasējot finanšu darījuma nodokli, slēdzot beznodokļu zonas, pārtraucot nodokļu pazemināšanas sacensību, kā arī īstenojot pasākumus cīņai ar izvairīšanos no nodokļu nomaksas. Turklāt jāapsver arī visaptverošas izmaiņas nodokļu sistēmās, un šajā procesā jāpievēršas jautājumiem par dažādiem ienākumu un īpašumu veidiem piemērojamajām nodokļu likmēm (31).

| 5.2.3. | No vienas puses, EESK piekrīt Komisijas viedoklim, ka galvenais instruments, kas jālieto sociālo ieguldījumu veicināšanai, ir Eiropas Sociālais fonds (ESF) un katrā dalībvalstī sociālajai integrācijai un nabadzības mazināšanai jāatvēl 20 % fonda līdzekļu. Komiteja tomēr uzskata, ka jāiesaista arī citi fondi. Piemēram, tādiem sociāliem pakalpojumiem kā bērnu aprūpe, kopšana un mobilitāte lauku rajonos būtu jānovirza ievērojami līdzekļi gan no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA), gan no Eiropas Reģionālās attīstības fonda, un tas būtu jānostiprina valstu nolīgumos. |
| --- | --- |

5.2.3.

No vienas puses, EESK piekrīt Komisijas viedoklim, ka galvenais instruments, kas jālieto sociālo ieguldījumu veicināšanai, ir Eiropas Sociālais fonds (ESF) un katrā dalībvalstī sociālajai integrācijai un nabadzības mazināšanai jāatvēl 20 % fonda līdzekļu. Komiteja tomēr uzskata, ka jāiesaista arī citi fondi. Piemēram, tādiem sociāliem pakalpojumiem kā bērnu aprūpe, kopšana un mobilitāte lauku rajonos būtu jānovirza ievērojami līdzekļi gan no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA), gan no Eiropas Reģionālās attīstības fonda, un tas būtu jānostiprina valstu nolīgumos.

| 5.2.4. | EESK ļoti kritiski vērtē ar ekonomikas pārvaldību saistītos nosacījumus, kas kā naudas sodu paredz samazināt kohēzijas līdzekļu apmēru, ja netiks ievērotas ES prasības makroekonomikas jomā. Šādai rīcībai ir ne tikai procikliska un ierobežojoša ietekme uz ekonomikas attīstību, bet tā arī apgrūtina tieši programmas valstīm vajadzīgo papildu ieguldījumu veikšanu. Būtu jārīkojas gluži pretēji, proti, būtu jārada stimuli izaugsmei un jāsniedz atbalsts, lai vēl vairāk palielinātu ES līdzfinansējuma daļu galvenokārt tajās valstīs, kuras ekonomikas krīze skārusi īpaši smagi. |
| --- | --- |

5.2.4.

EESK ļoti kritiski vērtē ar ekonomikas pārvaldību saistītos nosacījumus, kas kā naudas sodu paredz samazināt kohēzijas līdzekļu apmēru, ja netiks ievērotas ES prasības makroekonomikas jomā. Šādai rīcībai ir ne tikai procikliska un ierobežojoša ietekme uz ekonomikas attīstību, bet tā arī apgrūtina tieši programmas valstīm vajadzīgo papildu ieguldījumu veikšanu. Būtu jārīkojas gluži pretēji, proti, būtu jārada stimuli izaugsmei un jāsniedz atbalsts, lai vēl vairāk palielinātu ES līdzfinansējuma daļu galvenokārt tajās valstīs, kuras ekonomikas krīze skārusi īpaši smagi.

5.3.   Sociālajiem ieguldījumiem jākļūst par pamatpunktiem ES stratēģijā “Eiropa 2020” un Eiropas pusgadā

| 5.3.1. | EESK aicina vairāk koncentrēties uz sociālajiem ieguldījumiem Eiropas pusgada koordinācijas procesā. Šī prioritāšu maiņa noteikti jāņem vērā gada izaugsmes pētījumos un dalībvalstīm adresētajos ieteikumos. Vienlaikus ir precīzi jānorāda, ka sociālo ieguldījumu palielināšana ir savienojama ar budžeta konsolidāciju, kas veicina izaugsmi. |
| --- | --- |

5.3.1.

EESK aicina vairāk koncentrēties uz sociālajiem ieguldījumiem Eiropas pusgada koordinācijas procesā. Šī prioritāšu maiņa noteikti jāņem vērā gada izaugsmes pētījumos un dalībvalstīm adresētajos ieteikumos. Vienlaikus ir precīzi jānorāda, ka sociālo ieguldījumu palielināšana ir savienojama ar budžeta konsolidāciju, kas veicina izaugsmi.

| 5.3.2. | Lai sasniegtu šo mērķi, EESK atbalsta Komisijā uzsāktās debates par tā dēvētā finansēšanas “zelta likuma” (“golden rule”) piemērošanu, proti, valstu neto deficīta aprēķinos, kurus veic ekonomiskās un monetārās savienības fiskālo noteikumu ietvaros, neņemt vērā valdību ieguldījumus nākotnē. Tādējādi varētu izvairīties no situācijas, ka netiek veikti ieguldījumi, kas neto atdevi sniedz ilgākā termiņā. EESK rosina sākt debates par iespēju “zelta likumu” attiecināt arī uz sociālajiem ieguldījumiem, ko finansē ar ES struktūrfondu līdzekļiem. |
| --- | --- |

5.3.2.

Lai sasniegtu šo mērķi, EESK atbalsta Komisijā uzsāktās debates par tā dēvētā finansēšanas “zelta likuma” (“golden rule”) piemērošanu, proti, valstu neto deficīta aprēķinos, kurus veic ekonomiskās un monetārās savienības fiskālo noteikumu ietvaros, neņemt vērā valdību ieguldījumus nākotnē. Tādējādi varētu izvairīties no situācijas, ka netiek veikti ieguldījumi, kas neto atdevi sniedz ilgākā termiņā. EESK rosina sākt debates par iespēju “zelta likumu” attiecināt arī uz sociālajiem ieguldījumiem, ko finansē ar ES struktūrfondu līdzekļiem.

| 5.3.3. | Sociālo ieguldījumu veicināšanai īpaša vērība jāvelta arī Izaugsmes un nodarbinātības integrēto pamatnostādņu pārstrādāšanā, kas notiks 2014. gadā saistībā ar stratēģijas “Eiropa 2020” vidusposma pārskatīšanu. |
| --- | --- |

5.3.3.

Sociālo ieguldījumu veicināšanai īpaša vērība jāvelta arī Izaugsmes un nodarbinātības integrēto pamatnostādņu pārstrādāšanā, kas notiks 2014. gadā saistībā ar stratēģijas “Eiropa 2020” vidusposma pārskatīšanu.

| 5.3.4. | EESK uzskata, ka ir svarīgi visos līmeņos vairāk konsultēties ar visiem dalībniekiem, kas atbild par sociālajiem ieguldījumiem, tos informēt un iesaistīt lēmumu pieņemšanā un uzraudzībā. |
| --- | --- |

5.3.4.

EESK uzskata, ka ir svarīgi visos līmeņos vairāk konsultēties ar visiem dalībniekiem, kas atbild par sociālajiem ieguldījumiem, tos informēt un iesaistīt lēmumu pieņemšanā un uzraudzībā.

5.4.   Labākas metodes un efektīvāki instrumenti, ar kuriem mēra lielāku sociālo ieguldījumu stratēģijas panākumus

| 5.4.1. | Par politikas turpmāko virzību pieņemto lēmumu pamatam ir jābūt kvalitatīvākam un holistiskam. Kopumā jācenšas nodrošināt, ka pieeja sociālajiem ieguldījumiem ir dinamiska laikā, vērsta uz dzīves ciklu un profilaktiska un izmaksas tajā atspoguļotas precīzāk nekā tīri statiskā izmaksu un ieguvumu analīzē (32). |
| --- | --- |

5.4.1.

Par politikas turpmāko virzību pieņemto lēmumu pamatam ir jābūt kvalitatīvākam un holistiskam. Kopumā jācenšas nodrošināt, ka pieeja sociālajiem ieguldījumiem ir dinamiska laikā, vērsta uz dzīves ciklu un profilaktiska un izmaksas tajā atspoguļotas precīzāk nekā tīri statiskā izmaksu un ieguvumu analīzē (32).

| 5.4.2. | Tā kā dažādo politikas jomu savstarpējās saiknes ir sarežģītas, ir vajadzīgas labākas sasniegumu vērtēšanas metodes un lielāka pārredzamība, piemēram, izmaksu un ieguvumu attiecības, izmantojot jēdziena “sabiedrības vispārējais labums” vai dažādu laika gaitā īstenotu politikas pasākumu scenārijus, kuros ņemtas vērā vidēja un ilgāka termiņa perspektīvas. |
| --- | --- |

5.4.2.

Tā kā dažādo politikas jomu savstarpējās saiknes ir sarežģītas, ir vajadzīgas labākas sasniegumu vērtēšanas metodes un lielāka pārredzamība, piemēram, izmaksu un ieguvumu attiecības, izmantojot jēdziena “sabiedrības vispārējais labums” vai dažādu laika gaitā īstenotu politikas pasākumu scenārijus, kuros ņemtas vērā vidēja un ilgāka termiņa perspektīvas.

| 5.4.3. | Pirmais iespējamais solis būtu pastāvošās standartizētās ilgtermiņa plānošanas metožu tālākā attīstīšana atsevišķās, arī ar demogrāfiju saistītās izdevumu jomās (piemēram, izglītība, aprūpe, veselība, pensijas). 2015. gada ziņojums par iedzīvotāju novecošanu būtu piemērota iespēja, lai noteiktu, kāda atdeve būs atkarībā no dalībvalstu apstākļiem nepieciešamajiem un budžetā iekļautajiem sociālajiem ieguldījumiem. Līdz šim tas nav darīts, un tādēļ izmaksu aplēses vienmēr ir bijušas izkropļotas un pārspīlēti augstas. |
| --- | --- |

5.4.3.

Pirmais iespējamais solis būtu pastāvošās standartizētās ilgtermiņa plānošanas metožu tālākā attīstīšana atsevišķās, arī ar demogrāfiju saistītās izdevumu jomās (piemēram, izglītība, aprūpe, veselība, pensijas). 2015. gada ziņojums par iedzīvotāju novecošanu būtu piemērota iespēja, lai noteiktu, kāda atdeve būs atkarībā no dalībvalstu apstākļiem nepieciešamajiem un budžetā iekļautajiem sociālajiem ieguldījumiem. Līdz šim tas nav darīts, un tādēļ izmaksu aplēses vienmēr ir bijušas izkropļotas un pārspīlēti augstas.

| 5.4.4. | Nav atbildēts arī jautājums, kādai jābūt sociālo rādītāju nozīmei ekonomiskās un monetārās savienības pašreizējā institucionālajā satvarā. Ja tiks noteikts, ka šiem rādītājiem patiešām ir nozīme politikas virziena noteikšanā, tad noteikti būtu jācenšas tos pilnveidot. |
| --- | --- |

5.4.4.

Nav atbildēts arī jautājums, kādai jābūt sociālo rādītāju nozīmei ekonomiskās un monetārās savienības pašreizējā institucionālajā satvarā. Ja tiks noteikts, ka šiem rādītājiem patiešām ir nozīme politikas virziena noteikšanā, tad noteikti būtu jācenšas tos pilnveidot.

| 5.4.5. | EESK arī uzskata, ka interesanta ir gan Eiropas Parlamenta prasība (33) Komisijai izstrādāt pārskatu par bieži lietotiem sociālo ieguldījumu rādītājiem un šajā pārskatā iekļaut brīdināšanas mehānismu dalībvalstu sasniegumu pārraudzībai, gan arī Eiropas Parlamenta aicinājums dalībvalstīm apsvērt iespēju parakstīt “Sociālo ieguldījumu paktu”, kurā būtu izvirzīti ieguldījumu mērķi un izveidots kontroles mehānisms. |
| --- | --- |

5.4.5.

EESK arī uzskata, ka interesanta ir gan Eiropas Parlamenta prasība (33) Komisijai izstrādāt pārskatu par bieži lietotiem sociālo ieguldījumu rādītājiem un šajā pārskatā iekļaut brīdināšanas mehānismu dalībvalstu sasniegumu pārraudzībai, gan arī Eiropas Parlamenta aicinājums dalībvalstīm apsvērt iespēju parakstīt “Sociālo ieguldījumu paktu”, kurā būtu izvirzīti ieguldījumu mērķi un izveidots kontroles mehānisms.

5.5.   Pārstrādāt un konkretizēt politikas ceļvedi sociālo ieguldījumu paketes īstenošanai

| 5.5.1. | EESK uzskata, ka Komisijas piedāvātais politikas ceļvedis sociālo ieguldījumu paketes īstenošanai ir pārāk piesardzīgs, un tāpēc rosina Komisiju izstrādāt konkrētāku un ilgākam laikposmam paredzētu ceļvedi (vismaz līdz 2020. gadam). |
| --- | --- |

5.5.1.

EESK uzskata, ka Komisijas piedāvātais politikas ceļvedis sociālo ieguldījumu paketes īstenošanai ir pārāk piesardzīgs, un tāpēc rosina Komisiju izstrādāt konkrētāku un ilgākam laikposmam paredzētu ceļvedi (vismaz līdz 2020. gadam).

Briselē, 2014. gada 26. martā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  OV C 11, 15.01.2013., 8. lpp.

1

(2)  COM(2013) 83 final.

2

(3)  OV C 271, 19.09.2013.

3

(4)  COM(2013) 83 final, 3. lpp.

4

(5)  “Social and employment policies for a fair and competitive Europe” – Background paper, Foundation Forum 2013, Eurofound, Dublin, 16. lpp.

5

Social and employment policies for a fair and competitive Europe” – Background paper, Foundation Forum 2013, Eurofound, Dublin

(6)  Sk. 4. zemsvītras piezīmi.

6

(7)  Sk. 3. zemsvītras piezīmi.

7

(8)  Eiropas Politikas centra (EPC) dokuments Nr. 72, 2012. gada novembris.

8

EPC

(9)  MEMO/03/58, 19.06.2012., un COM(2013) – IP/13/125.

9

(10)  Arī COM(2013) 83 final, 2. lpp.

10

(11)  OV C 133, 9.05.2013., 44. lpp., 4.4.2. punkts.

11

(12)  “Drivers of Female Labour Force Participation in the OECD”, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija (OECD), Social, Employment and Migration Working Papers No. 145, OECD Publishing, Thévenon Olivier (2013. gads).

12

Drivers of Female Labour Force Participation in the OECD

OECD

Social, Employment and Migration Working Papers No. 145

OECD Publishing

Thévenon Olivier

(13)  “Pētījuma secinājums: katrs eiro, kas 2010. gadā tika ieguldīts mobilajos pakalpojumos, radīja vērtību 3,70 eiro apmērā”, 9. lpp., Studie zum gesellschaftlichen und ökonomischen Nutzen der mobilen Pflege- und Betreuungsdienste in Wien mittels einer SROI-Analyse [Ar SROI (sociālā atdeve no ieguldījumiem) analīzi veikts pētījums par mobilo kopšanas un aprūpes pakalpojumu sociālo un ekonomisko lietderību Vīnē], Schober, C. et al (2012. gads).

13

Studie zum gesellschaftlichen und ökonomischen Nutzen der mobilen Pflege- und Betreuungsdienste in Wien mittels einer SROI-Analyse

SROI

Schober, C. et al

(14)  SWD (2012) 95 final.

14

(15)  OV C 11, 15.01.2013., 4.7.5. punkts.

15

(16)  “Zur ökonomischen Notwendigkeit eines investiven Sozialstaates” [Par investējošas sociālas valsts tautsaimniecisko nepieciešamību], WIFO, Famira-Mühlberger, U (2014), Vīne.

16

Zur ökonomischen Notwendigkeit eines investiven Sozialstaates

WIFO, Famira-Mühlberger, U

(17)  “Investiver Sozialstaat Wachstum, Beschäftigung und finanzielle Nachhaltigkeit Volkswirtschaftliche und fiskalische Effekte des Ausbaus der Kinderbetreuung in Österreich” [Sociāla valsts, kas investē. Izaugsme, nodarbinātība un finanšu ilgtspēja. Bērnu aprūpes paplašināšanas ietekme uz Austrijas ekonomiku un budžetu], AK Europa (2013. gads), Brisele un Eurofound (Ref.: EF1344).

17

Investiver Sozialstaat Wachstum, Beschäftigung und finanzielle Nachhaltigkeit Volkswirtschaftliche und fiskalische Effekte des Ausbaus der Kinderbetreuung in Österreich”

AK Europa

Eurofound

(18)  Sk. “The rate of return to the HighScope Perry Preschool Program”, Journal of Public Economics,
  , Heckman, J.J., et al. (2010), Vol. 94 (1-2), 114.–128. lpp.

18

The rate of return to the HighScope Perry Preschool Program”, Journal of Public Economics,

, Heckman, J.J., et al.

(19)  COM(2013) 778 final.

19

(20)  Sk. 18. zemsvītras piezīmi.

20

(21)  “Junge Menschen und NEETs in Europa: Erste Ergebnisse”
  [Jaunieši un
  NEET Eiropā. Pirmie secinājumi], Eurofound (EF1172EN).

21

Junge Menschen und NEETs in Europa: Erste Ergebnisse”

[Jaunieši un

NEET

Eurofound

(22)  “Why invest in employment?”A study on the cost of unemployment, Brisele, Idea Consult (2012. gads).

22

Why invest in employment?

A study on the cost of unemployment

Idea Consult

(23)  OV C 376, 22.12.2011., 74. lpp.

23

(24)  EP 2013. gada 11. jūnija rezolūcija (2012/2293(INI)), OV. C 9,11.1.2012., 4. lpp.

24

(25)  EP rezolūcija par Komisijas paziņojumu par sociālajiem ieguldījumiem (PE508.296v01-00).

25

(26)  Sk. arī TEN/515 “Piekļuves tiesības – cilvēktiesības” (vēl nav publicēts) un OV C 44, 15.02.2013., 28. lpp.

26

(27)  Sk. 3. zemsvītras piezīmi.

27

(28)  OV C 271, 19.09.2013., 91. lpp.

28

(29)  Sk. OV C 133, 9.05.2013., 77.–80. lpp., 3.2.4 punkts.

29

(30)  Sk. OV C 143, 22.5.2012., 94.lpp., 4.3. punkts.

30

(31)  Sk. OV C 143, 22.05.2012., 23. lpp., 6.1.3.1. punkts.

31

(32)  Sk. Eiropas Komisijas Sociālo programmu, 2013. gada maijs, 15. lpp.

32

(33)  Sk. 27. zemsvītras piezīmi.

33

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJA

EESK 497. plenārsesija 2014. gada 25. un 26. martā

| 16.7.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 226/28 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 226/28

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums “Iekšējā elektroenerģijas tirgus darbība un optimāla publiskā intervence””

C(2013) 7243 final

2014/C 226/05

Ziņotājs:
  Coulon

Līdzziņotājs:
  Ioniţă

Eiropas Komisija 2013. gada 5. augustā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pantu nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

Iekšējā elektroenerģijas tirgus darbība un optimāla publiskā intervence

C(2013) 7243 final.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2014. gada 10. martā.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 497. plenārajā sesijā, kas notika 2014. gada 25. un 26. martā (25. marta sēdē), ar 135 balsīm par, 1 balsi pret un 1 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK atzinīgi vērtē jauno paziņojumu, kura mērķis ir dalībvalstīm sniegt norādījumus, kā vislabāk izmantot publisko intervenci. Komiteja to uzskata par iespēju pārvērtēt politiku, ņemot vērā dalībvalstu pieredzi, un dot jaunu impulsu ES elektroenerģijas tirgus integrēšanai, vairāk uzmanības pievēršot visas sabiedrības (īpaši vismazāk aizsargāto iedzīvotāju) ieguvumiem un enerģētiskās nabadzības izskaušanai ES. |
| --- | --- |

1.1.

EESK atzinīgi vērtē jauno paziņojumu, kura mērķis ir dalībvalstīm sniegt norādījumus, kā vislabāk izmantot publisko intervenci. Komiteja to uzskata par iespēju pārvērtēt politiku, ņemot vērā dalībvalstu pieredzi, un dot jaunu impulsu ES elektroenerģijas tirgus integrēšanai, vairāk uzmanības pievēršot visas sabiedrības (īpaši vismazāk aizsargāto iedzīvotāju) ieguvumiem un enerģētiskās nabadzības izskaušanai ES.

| 1.2. | EESK iesaka precizēt terminus “publiskā intervence” un “valsts atbalsts”. Lai gūtu pēc iespējas labākus rezultātus no publiskās intervences, nav nepieciešams sistemātiski samazināt vai palielināt intervenci vai atbalstu, bet gan to optimizēt. |
| --- | --- |

1.2.

EESK iesaka precizēt terminus “publiskā intervence” un “valsts atbalsts”. Lai gūtu pēc iespējas labākus rezultātus no publiskās intervences, nav nepieciešams sistemātiski samazināt vai palielināt intervenci vai atbalstu, bet gan to optimizēt.

| 1.3. | EESK aicina valsts un vietējās publiskās intervences jomā panākt lielāku saskaņu Eiropas līmenī, lai novērstu gaidītajai pretējas ietekmes risku. |
| --- | --- |

1.3.

EESK aicina valsts un vietējās publiskās intervences jomā panākt lielāku saskaņu Eiropas līmenī, lai novērstu gaidītajai pretējas ietekmes risku.

| 1.4. | EESK iesaka Komisijai rūpēties par to, lai tās paziņojuma mērķi nekaitētu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

1.4.

EESK iesaka Komisijai rūpēties par to, lai tās paziņojuma mērķi nekaitētu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanai.

| 1.5. | Labāk integrēts, dziļāks un netraucēts elektroenerģijas tirgus būs ieguvums gan ražotājiem, gan patērētājiem (tostarp MVU, amatniekiem un citiem maza mēroga ražotājiem). Tomēr valstu robežas joprojām ir būtisks šķērslis no regulējuma, pārvades kapacitātes un cenu struktūras viedokļa. |
| --- | --- |

1.5.

Labāk integrēts, dziļāks un netraucēts elektroenerģijas tirgus būs ieguvums gan ražotājiem, gan patērētājiem (tostarp MVU, amatniekiem un citiem maza mēroga ražotājiem). Tomēr valstu robežas joprojām ir būtisks šķērslis no regulējuma, pārvades kapacitātes un cenu struktūras viedokļa.

| 1.6. | EESK atgādina, ka steidzami jāattīsta transporta infrastruktūras un jāstiprina elektrotīklu savstarpējie savienojumi. |
| --- | --- |

1.6.

EESK atgādina, ka steidzami jāattīsta transporta infrastruktūras un jāstiprina elektrotīklu savstarpējie savienojumi.

| 1.7. | EESK atbalsta ideju par to, ka atjaunojamo energoresursu atbalsta shēmas būtu jāskata Eiropas līmenī un iesaka Komisijai dalībvalstu sadarbības sistēmu darbību padarīt vēl vieglāku, lai veicinātu pārrobežu palīdzības sniegšanu. |
| --- | --- |

1.7.

EESK atbalsta ideju par to, ka atjaunojamo energoresursu atbalsta shēmas būtu jāskata Eiropas līmenī un iesaka Komisijai dalībvalstu sadarbības sistēmu darbību padarīt vēl vieglāku, lai veicinātu pārrobežu palīdzības sniegšanu.

| 1.8. | EESK piekrīt, ka, jaunajām tehnoloģijām pilnveidojoties, atbalsts tām būtu jāpārskata. EESK uzskata, ka Eiropas Komisijai būtu jāsniedz skaidra “nobrieduša enerģijas avota” definīcija, kuru būtu iespējams laika gaitā pilnveidot. |
| --- | --- |

1.8.

EESK piekrīt, ka, jaunajām tehnoloģijām pilnveidojoties, atbalsts tām būtu jāpārskata. EESK uzskata, ka Eiropas Komisijai būtu jāsniedz skaidra “nobrieduša enerģijas avota” definīcija, kuru būtu iespējams laika gaitā pilnveidot.

| 1.9. | Komiteja piekrīt Komisijai, ka iekšējais elektroenerģijas tirgus nav pašmērķis. Tas ir jāveido tā, lai ieguvēji būtu visi patērētāji, īpaši vismazāk aizsargātie patērētāji. EESK atbalsta tādus Eiropas līmeņa pasākumus, kas izstrādāti, lai patērētāji varētu būt svarīgi Eiropas elektroenerģijas tirgus dalībnieki, kļūstot par patērētājiem, kas aktīvi iesaistīti tirgus darbībā. EESK aicina Eiropas Komisiju pastiprināt darbību minētajā jomā un paredzēt pasākumus un iniciatīvas pēc iespējas pilnīgākai publiskās intervences izmantošanai ar mērķi izskaust enerģētisko nabadzību. |
| --- | --- |

1.9.

Komiteja piekrīt Komisijai, ka iekšējais elektroenerģijas tirgus nav pašmērķis. Tas ir jāveido tā, lai ieguvēji būtu visi patērētāji, īpaši vismazāk aizsargātie patērētāji. EESK atbalsta tādus Eiropas līmeņa pasākumus, kas izstrādāti, lai patērētāji varētu būt svarīgi Eiropas elektroenerģijas tirgus dalībnieki, kļūstot par patērētājiem, kas aktīvi iesaistīti tirgus darbībā. EESK aicina Eiropas Komisiju pastiprināt darbību minētajā jomā un paredzēt pasākumus un iniciatīvas pēc iespējas pilnīgākai publiskās intervences izmantošanai ar mērķi izskaust enerģētisko nabadzību.

| 1.10. | EESK uzsver, ka elektroenerģija ir būtiska pamatprece un kā tāda arī ir jāpārvalda. Vispārējās ekonomiskās interesēs dalībvalstis var šajā saistībā paredzēt noteiktas sabiedrisko pakalpojumu saistības. Vispārējai piekļuvei enerģijai ir jābūt vienam no svarīgākajiem Eiropas enerģētikas politikas jautājumiem un tā jānostiprina līgumā. No konkurences viedokļa optimāla publiskā intervence enerģētikas nozarē nedrīkst mazināt vai ierobežot tās sabiedrisko pakalpojumu saistības, ko dalībvalstis ir nolēmušas ieviest. EESK mudina Komisiju šim jautājumam pievērst īpašu uzmanību un veikt pasākumus, lai labāk nodrošinātu sabiedrisko pakalpojumu saistību ievērošanu, un tās nostiprinātu, neraugoties uz pašreizējiem taupības pasākumiem. |
| --- | --- |

1.10.

EESK uzsver, ka elektroenerģija ir būtiska pamatprece un kā tāda arī ir jāpārvalda. Vispārējās ekonomiskās interesēs dalībvalstis var šajā saistībā paredzēt noteiktas sabiedrisko pakalpojumu saistības. Vispārējai piekļuvei enerģijai ir jābūt vienam no svarīgākajiem Eiropas enerģētikas politikas jautājumiem un tā jānostiprina līgumā. No konkurences viedokļa optimāla publiskā intervence enerģētikas nozarē nedrīkst mazināt vai ierobežot tās sabiedrisko pakalpojumu saistības, ko dalībvalstis ir nolēmušas ieviest. EESK mudina Komisiju šim jautājumam pievērst īpašu uzmanību un veikt pasākumus, lai labāk nodrošinātu sabiedrisko pakalpojumu saistību ievērošanu, un tās nostiprinātu, neraugoties uz pašreizējiem taupības pasākumiem.

2.   Ievads

| 2.1. | Eiropas Savienība 2008. gadā sev ir noteikusi tālejošus mērķus klimata un enerģētikas jomā (3x20). Tuvākajā laikā EESK sagatavos atzinumu par 2014. gada 22. janvārī publicēto jauno klimata un enerģētikas politikas satvaru laikposmam līdz 2030. gadam. Dalībvalstis ir guvušas panākumus atjaunojamās enerģijas jomā izvirzīto mērķu sasniegšanā – galvenokārt ar publiskās intervences palīdzību. |
| --- | --- |

2.1.

Eiropas Savienība 2008. gadā sev ir noteikusi tālejošus mērķus klimata un enerģētikas jomā (3x20). Tuvākajā laikā EESK sagatavos atzinumu par 2014. gada 22. janvārī publicēto jauno klimata un enerģētikas politikas satvaru laikposmam līdz 2030. gadam. Dalībvalstis ir guvušas panākumus atjaunojamās enerģijas jomā izvirzīto mērķu sasniegšanā – galvenokārt ar publiskās intervences palīdzību.

| 2.2. | Turklāt 2011. gada februārī ES valstu un valdību vadītāji paziņoja par mērķi līdz 2014. gadam pabeigt iekšējā enerģijas tirgus izveidi. Kopš tā laika Komisija šajā saistībā ir publicējusi vairākus dokumentus. 2012. gada 15. novembrī tā publicēja paziņojumu “Kā panākt, lai iekšējais enerģijas tirgus patiešām funkcionētu”, kas ietver pirmo enerģijas iekšējā tirgus novērtējumu un rīcības plānu tā pilnīgai izveidei. Pēc paziņojuma tika rīkota atklāta uzklausīšana par iekšējo enerģijas tirgu, par enerģijas ražošanas kapacitātes pietiekamību un jaudas mehānismiem. |
| --- | --- |

2.2.

Turklāt 2011. gada februārī ES valstu un valdību vadītāji paziņoja par mērķi līdz 2014. gadam pabeigt iekšējā enerģijas tirgus izveidi. Kopš tā laika Komisija šajā saistībā ir publicējusi vairākus dokumentus. 2012. gada 15. novembrī tā publicēja paziņojumu “Kā panākt, lai iekšējais enerģijas tirgus patiešām funkcionētu”, kas ietver pirmo enerģijas iekšējā tirgus novērtējumu un rīcības plānu tā pilnīgai izveidei. Pēc paziņojuma tika rīkota atklāta uzklausīšana par iekšējo enerģijas tirgu, par enerģijas ražošanas kapacitātes pietiekamību un jaudas mehānismiem.

| 2.3. | 2013. gada 5. novembrī Komisija publicēja vēl vienu paziņojumu “Iekšējā elektroenerģijas tirgus darbība un optimāla publiskā intervence” kopā ar pieciem Komisijas dienestu sagatavotiem dokumentiem, kas ietver norādes par jaudas mehānismiem, atjaunojamajiem energoresursiem paredzētus atbalsta mehānismus, dalībvalstu sadarbības sistēmas atjaunojamo energoresursu jomā un pieprasījuma atbildes risinājumus. |
| --- | --- |

2.3.

2013. gada 5. novembrī Komisija publicēja vēl vienu paziņojumu “Iekšējā elektroenerģijas tirgus darbība un optimāla publiskā intervence” kopā ar pieciem Komisijas dienestu sagatavotiem dokumentiem, kas ietver norādes par jaudas mehānismiem, atjaunojamajiem energoresursiem paredzētus atbalsta mehānismus, dalībvalstu sadarbības sistēmas atjaunojamo energoresursu jomā un pieprasījuma atbildes risinājumus.

| 2.4. | Komisija konstatē, ka, izveidojot iekšējo tirgu un īstenojot mērķus klimata un enerģētikas jomā, ir radušies jauni uzdevumi, kuru veikšanai ir nepieciešami jauni publiskās intervences veidi galvenokārt valstu līmenī: tas ir stimuls attīstīt un atbalstīt atjaunojamos energoresursus un nodrošināt atbilstošas ražošanas jaudas u. c. |
| --- | --- |

2.4.

Komisija konstatē, ka, izveidojot iekšējo tirgu un īstenojot mērķus klimata un enerģētikas jomā, ir radušies jauni uzdevumi, kuru veikšanai ir nepieciešami jauni publiskās intervences veidi galvenokārt valstu līmenī: tas ir stimuls attīstīt un atbalstīt atjaunojamos energoresursus un nodrošināt atbilstošas ražošanas jaudas u. c.

| 2.5. | Komisijas paziņojuma mērķis ir sniegt dalībvalstīm norādījumus par to, kā vispilnvērtīgāk izmantot publisko intervenci, pielāgot esošos intervences pasākumus un izstrādāt jaunus. Slikti izstrādāta publiskā intervence var izraisīt būtiskus tirgus traucējumus un enerģijas cenas kāpumu mājsaimniecībām un uzņēmumiem. Komisija ir izstrādājusi to pasākumu sarakstu, kas jāveic pirms jebkādas publiskās intervences: konkrētās problēmas un tās cēloņa noteikšana, pierādot, ka tirgus nespēj to atrisināt; izvērtējums par mijiedarbību ar citiem enerģētikas politikas mērķiem un dažādu publiskās politikas instrumentu saskaņošana; alternatīvu risinājumu iespējas; novērtēšana ietekmes uz elektroenerģijas sistēmām ierobežošana; intervences izmaksu ierobežošana; ietekmes uz izmaksām ražotājiem un privātpersonām apsvēršana; atbalsta pārraudzība, novērtēšana un pakāpeniska atteikšanās no tā, kad mērķis ir sasniegts. |
| --- | --- |

2.5.

Komisijas paziņojuma mērķis ir sniegt dalībvalstīm norādījumus par to, kā vispilnvērtīgāk izmantot publisko intervenci, pielāgot esošos intervences pasākumus un izstrādāt jaunus. Slikti izstrādāta publiskā intervence var izraisīt būtiskus tirgus traucējumus un enerģijas cenas kāpumu mājsaimniecībām un uzņēmumiem. Komisija ir izstrādājusi to pasākumu sarakstu, kas jāveic pirms jebkādas publiskās intervences: konkrētās problēmas un tās cēloņa noteikšana, pierādot, ka tirgus nespēj to atrisināt; izvērtējums par mijiedarbību ar citiem enerģētikas politikas mērķiem un dažādu publiskās politikas instrumentu saskaņošana; alternatīvu risinājumu iespējas; novērtēšana ietekmes uz elektroenerģijas sistēmām ierobežošana; intervences izmaksu ierobežošana; ietekmes uz izmaksām ražotājiem un privātpersonām apsvēršana; atbalsta pārraudzība, novērtēšana un pakāpeniska atteikšanās no tā, kad mērķis ir sasniegts.

| 2.6. | Komisijas skatījumā mērķis ir pakāpeniski veidot Eiropas enerģijas tirgu, kurā veiksmīgi darbotos piedāvājums un pieprasījums, cenu signāli atbilstu politikas mērķiem, dalībniekiem būtu līdzvērtīgi apstākļi un enerģijas ražošana būtu efektīva. Tehnoloģijām attīstoties, tās pakāpeniski būtu jāpakļauj tirgus cenām un atbalsta pasākumi visbeidzot jāpārtrauc. Praksē tas nozīmēs iepirkšanas tarifu pakāpenisku atcelšanu un virzību uz tīklā nodotās enerģijas prēmiju un citiem atbalsta instrumentiem, kas paredzēti, lai motivētu ražotājus ievērot tirgus tendences. Komisija arī mudina dalībvalstis labāk koordinēt atjaunojamo energoresursu stratēģijas, lai samazinātu ar enerģijas cenu un nodokļiem saistītās izmaksas patērētājiem. Atbalsta shēmām vajadzētu būt labāk saskaņotām savā starpā. |
| --- | --- |

2.6.

Komisijas skatījumā mērķis ir pakāpeniski veidot Eiropas enerģijas tirgu, kurā veiksmīgi darbotos piedāvājums un pieprasījums, cenu signāli atbilstu politikas mērķiem, dalībniekiem būtu līdzvērtīgi apstākļi un enerģijas ražošana būtu efektīva. Tehnoloģijām attīstoties, tās pakāpeniski būtu jāpakļauj tirgus cenām un atbalsta pasākumi visbeidzot jāpārtrauc. Praksē tas nozīmēs iepirkšanas tarifu pakāpenisku atcelšanu un virzību uz tīklā nodotās enerģijas prēmiju un citiem atbalsta instrumentiem, kas paredzēti, lai motivētu ražotājus ievērot tirgus tendences. Komisija arī mudina dalībvalstis labāk koordinēt atjaunojamo energoresursu stratēģijas, lai samazinātu ar enerģijas cenu un nodokļiem saistītās izmaksas patērētājiem. Atbalsta shēmām vajadzētu būt labāk saskaņotām savā starpā.

| 2.7. | Lai gan paziņojums nav tiesiski saistošs, tajā ir noteikti pamatprincipi, ko Komisija piemēros, vērtējot publisko intervenci atjaunojamo energoresursu atbalstam, mehānismus, kas ietekmē kapacitāti un pasākumus, kuri paredzēti, lai pielāgotu patērētāju pieprasījumu. Līdz ar to šie principi ietekmēs Eiropas Savienības noteikumu par valsts atbalstu piemērošanu un ES tiesību aktu īstenošanu enerģētikas jomā. Komisija arī gatavojas ierosināt tiesību aktus, lai nodrošinātu šo principu pilnīgu piemērošanu. |
| --- | --- |

2.7.

Lai gan paziņojums nav tiesiski saistošs, tajā ir noteikti pamatprincipi, ko Komisija piemēros, vērtējot publisko intervenci atjaunojamo energoresursu atbalstam, mehānismus, kas ietekmē kapacitāti un pasākumus, kuri paredzēti, lai pielāgotu patērētāju pieprasījumu. Līdz ar to šie principi ietekmēs Eiropas Savienības noteikumu par valsts atbalstu piemērošanu un ES tiesību aktu īstenošanu enerģētikas jomā. Komisija arī gatavojas ierosināt tiesību aktus, lai nodrošinātu šo principu pilnīgu piemērošanu.

3.   EESK piezīmes

3.1.   EESK neatlaidīgi ir uzsvērusi, ka iekšējo enerģijas tirgu tā uzskata par iespēju un ka ir jādara viss, lai tas darbotos rūpniecisko un individuālo patērētāju labā ar mērķi novērst un apkarot enerģētisko nabadzību, un šajā procesā ir aktīvi jāiesaista pilsoniskās sabiedrības organizācijas (1).

Ceļā uz vienotu tirgu: robežu likvidēšana

| 3.2. | EESK vienmēr ir atbalstījusi Eiropas Komisijas iniciatīvas, kuru mērķis ir pabeigt enerģētikas iekšējā tirgus izveidi. EESK arī uzsver, ka tāpēc tā atbalsta Eiropas enerģētikas kopienas (EEK) izveides principu. Nodrošinot atbalstu solidaritātei, sadarbībai un integrācijai galvenokārt tirgus un infrastruktūras jautājumu jomā, EEK dos iespēju optimāli stiprināt enerģētikas jautājumu kopēju pārvaldību. |
| --- | --- |

3.2.

EESK vienmēr ir atbalstījusi Eiropas Komisijas iniciatīvas, kuru mērķis ir pabeigt enerģētikas iekšējā tirgus izveidi. EESK arī uzsver, ka tāpēc tā atbalsta Eiropas enerģētikas kopienas (EEK) izveides principu. Nodrošinot atbalstu solidaritātei, sadarbībai un integrācijai galvenokārt tirgus un infrastruktūras jautājumu jomā, EEK dos iespēju optimāli stiprināt enerģētikas jautājumu kopēju pārvaldību.

| 3.3. | Iekšējais tirgus nevar pastāvēt, kamēr enerģijas tirdzniecību ietekmē valstu robežas, turklāt pārrobežu jauda būtu jāskata tieši tāpat kā jebkurš cits vads vai caurule, kas robežas nešķērso. Paziņojumā būtu jāuzsver, ka ne tikai valsts līmeņa regulējuma atšķirības, bet arī piekļuve pārrobežu jaudai joprojām ir būtisks šķērslis, kas neļauj de facto likvidēt šķēršļus iekšējā enerģijas tirgū. Piemēram, vispārēja ieejas-izejas izcenojuma un jaudas piešķiršanas metodoloģijas piemērošana pārvadei visās dalībvalstīs varētu stiprināt pārrobežu tirdzniecību, turklāt tā ir vēlamāka par punktu savienojuma sistēmu, jo stimulē pārvades sistēmu operatorus (PSO) investēt, lai novērstu tādus ar jaudu saistītus nelabvēlīgus apstākļus, kas pastāv pārrobežu kontekstā to darbības teritorijās. Tas labvēlīgi ietekmēs visus tirgus dalībniekus, arī tos, kuri darbojas nepastāvīgu atjaunojamo energoresursu tirgū. Komisijai un ERSA (Energoregulatoru sadarbības aģentūra) neatkarīgi no PSOET (pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkliem) ir jāpārskata piešķiršanas mehānismi un jānosaka PSO pienākumi enerģijas apmaiņas jomā. Pārskatīšana ir nepieciešama, lai pārliecinātos, vai pie valstu robežām nepastāv mākslīgi apgrūtinājumi, kas varētu ierobežot enerģijas plūsmu starp dalībvalstīm. Šādu mākslīgu apgrūtinājumu cēlonis var būt protekcionistiska valstu politika, kuras mērķis ir ieviest vienotus iekšzemes tarifus, vai varbūtējie tirdzniecības pārkāpumi, ko pieļāvuši valstu PSO, pārnesot iekšzemes enerģijas problēmas uz savu apkalpojamo teritoriju robežām. Šādi noteikumi mudinās PSO savas investīcijas virzīt uz pārrobežu pārvades tīklu savstarpējo savienojumu uzlabošanu. |
| --- | --- |

3.3.

Iekšējais tirgus nevar pastāvēt, kamēr enerģijas tirdzniecību ietekmē valstu robežas, turklāt pārrobežu jauda būtu jāskata tieši tāpat kā jebkurš cits vads vai caurule, kas robežas nešķērso. Paziņojumā būtu jāuzsver, ka ne tikai valsts līmeņa regulējuma atšķirības, bet arī piekļuve pārrobežu jaudai joprojām ir būtisks šķērslis, kas neļauj de facto likvidēt šķēršļus iekšējā enerģijas tirgū. Piemēram, vispārēja ieejas-izejas izcenojuma un jaudas piešķiršanas metodoloģijas piemērošana pārvadei visās dalībvalstīs varētu stiprināt pārrobežu tirdzniecību, turklāt tā ir vēlamāka par punktu savienojuma sistēmu, jo stimulē pārvades sistēmu operatorus (PSO) investēt, lai novērstu tādus ar jaudu saistītus nelabvēlīgus apstākļus, kas pastāv pārrobežu kontekstā to darbības teritorijās. Tas labvēlīgi ietekmēs visus tirgus dalībniekus, arī tos, kuri darbojas nepastāvīgu atjaunojamo energoresursu tirgū. Komisijai un ERSA (Energoregulatoru sadarbības aģentūra) neatkarīgi no PSOET (pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkliem) ir jāpārskata piešķiršanas mehānismi un jānosaka PSO pienākumi enerģijas apmaiņas jomā. Pārskatīšana ir nepieciešama, lai pārliecinātos, vai pie valstu robežām nepastāv mākslīgi apgrūtinājumi, kas varētu ierobežot enerģijas plūsmu starp dalībvalstīm. Šādu mākslīgu apgrūtinājumu cēlonis var būt protekcionistiska valstu politika, kuras mērķis ir ieviest vienotus iekšzemes tarifus, vai varbūtējie tirdzniecības pārkāpumi, ko pieļāvuši valstu PSO, pārnesot iekšzemes enerģijas problēmas uz savu apkalpojamo teritoriju robežām. Šādi noteikumi mudinās PSO savas investīcijas virzīt uz pārrobežu pārvades tīklu savstarpējo savienojumu uzlabošanu.

| 3.4. | EESK mudina stiprināt elektrotīklu savstarpējos savienojumus ar mērķi pabeigt enerģijas iekšējā tirgus izveidi. EESK atbalsta visas iniciatīvas, kuru mērķis ir elektrotīklu darbību padarīt netraucētāku un efektīvāku, ņemot vērā progresu atjaunojamo energoresursu jomā. Tāpēc tā atbalsta tādas sadarbības formas kā Coreso, kas ir aizmetnis Eiropas elektrotīklu dispečeru dienestam. |
| --- | --- |

3.4.

EESK mudina stiprināt elektrotīklu savstarpējos savienojumus ar mērķi pabeigt enerģijas iekšējā tirgus izveidi. EESK atbalsta visas iniciatīvas, kuru mērķis ir elektrotīklu darbību padarīt netraucētāku un efektīvāku, ņemot vērā progresu atjaunojamo energoresursu jomā. Tāpēc tā atbalsta tādas sadarbības formas kā Coreso, kas ir aizmetnis Eiropas elektrotīklu dispečeru dienestam.

Atjaunojamie energoresursi un ražošanas pietiekamība

| 3.5. | EESK ir arī neatlaidīgi cīnījusies par to, lai tiktu palielināts atjaunojamās enerģijas izmantojums (2). EESK atbalsta šādus Komisijas ceļvedī 2050. gadam izvirzītos mērķus. |
| --- | --- |

3.5.

EESK ir arī neatlaidīgi cīnījusies par to, lai tiktu palielināts atjaunojamās enerģijas izmantojums (2). EESK atbalsta šādus Komisijas ceļvedī 2050. gadam izvirzītos mērķus.

| 3.6. | Atbalsta pasākumi atjaunojamajiem energoresursiem tika paredzēti laikā, kad to daļa enerģijas apgādē bija maza un tehnoloģija vēl pilnīgi jauna. Šobrīd atjaunojamo energoresursu īpatsvars energoresursu struktūrā ir palielinājies un ilgtermiņā turpinās pieaugt. EESK piekrīt Komisijai, ka publiskā intervence ir jāvērtē, ņemot vērā enerģijas avotu un tehnoloģiju briedumu un ciešā saskaņā ar subsidiaritātes principu. EESK tomēr uzskata, ka Eiropas Komisijai būtu jāsniedz skaidra “nobrieduša enerģijas avota” definīcija un tā jāpārskata atkarībā no tālākā tehnoloģiskā progresa. EESK vēlas arī uzsvērt, ka, vērtējot un pielāgojot atbalsta pasākumus atjaunojamiem energoresursiem, būtu jānodrošina, lai patērētāji, īpaši vismazāk aizsargātie patērētāji, varētu pilnībā izmantot Eiropas elektroenerģijas tirgu. EESK iesaka rūpēties par to, lai atbalsta pielāgošana neapgrūtinātu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu. Komiteja iesaka Komisijai pievērst uzmanību minētajam aspektam, kad tā izstrādās jaunās Savienības pamatnostādnes vides un enerģētikas valsts atbalsta pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

3.6.

Atbalsta pasākumi atjaunojamajiem energoresursiem tika paredzēti laikā, kad to daļa enerģijas apgādē bija maza un tehnoloģija vēl pilnīgi jauna. Šobrīd atjaunojamo energoresursu īpatsvars energoresursu struktūrā ir palielinājies un ilgtermiņā turpinās pieaugt. EESK piekrīt Komisijai, ka publiskā intervence ir jāvērtē, ņemot vērā enerģijas avotu un tehnoloģiju briedumu un ciešā saskaņā ar subsidiaritātes principu. EESK tomēr uzskata, ka Eiropas Komisijai būtu jāsniedz skaidra “nobrieduša enerģijas avota” definīcija un tā jāpārskata atkarībā no tālākā tehnoloģiskā progresa. EESK vēlas arī uzsvērt, ka, vērtējot un pielāgojot atbalsta pasākumus atjaunojamiem energoresursiem, būtu jānodrošina, lai patērētāji, īpaši vismazāk aizsargātie patērētāji, varētu pilnībā izmantot Eiropas elektroenerģijas tirgu. EESK iesaka rūpēties par to, lai atbalsta pielāgošana neapgrūtinātu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu. Komiteja iesaka Komisijai pievērst uzmanību minētajam aspektam, kad tā izstrādās jaunās Savienības pamatnostādnes vides un enerģētikas valsts atbalsta pamatnostādnēm.

| 3.7. | Tāpat, tehnoloģijām pilnveidojoties, atbalsts atjaunojamajiem energoresursiem pakāpeniski būtu jāpārtrauc, taču vienlaikus tas pareizi jāsaskaņo ar funkcionāla emisiju tirgus attīstību. EESK piekrīt Komisijai, ka atjaunojamo energoresursu atbalstam ir jābūt elastīgam, samērīgam, regresīvam un konkurētspējīgam, lai panāktu atjaunojamo energoresursu arvien lielāku atbilstību tirgus signāliem un tie konkurētu ar tradicionālajiem energoresursiem. Funkcionējošam ETS (Emisijas kvotu tirdzniecības sistēma) tirgum būtu pakāpeniski jāaizstāj tiešs atbalsts atjaunojamajiem energoresursiem, un šis atbalsts būtu pakāpeniski jāpārtrauc. |
| --- | --- |

3.7.

Tāpat, tehnoloģijām pilnveidojoties, atbalsts atjaunojamajiem energoresursiem pakāpeniski būtu jāpārtrauc, taču vienlaikus tas pareizi jāsaskaņo ar funkcionāla emisiju tirgus attīstību. EESK piekrīt Komisijai, ka atjaunojamo energoresursu atbalstam ir jābūt elastīgam, samērīgam, regresīvam un konkurētspējīgam, lai panāktu atjaunojamo energoresursu arvien lielāku atbilstību tirgus signāliem un tie konkurētu ar tradicionālajiem energoresursiem. Funkcionējošam ETS (Emisijas kvotu tirdzniecības sistēma) tirgum būtu pakāpeniski jāaizstāj tiešs atbalsts atjaunojamajiem energoresursiem, un šis atbalsts būtu pakāpeniski jāpārtrauc.

| 3.8. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvas, kuru mērķis ir atbalstu atjaunojamajiem energoresursiem sniegt Eiropas līmenī. Komisijai būtu arī turpmāk jāstimulē dalībvalstu sadarbības mehānismi, lai veicinātu pārrobežu atbalstu, kas pašlaik maz tiek izmantots. Atbalsta sniegšanu Eiropas līmenī būs grūti īstenot, kamēr dalībvalstis spēs izstrādāt savu politiku, rīkoties neatkarīgi vai noteikt negatīvus ierobežojumus kaimiņvalstīm (piemēram, atbalsts straujai atjaunojamo energoresursu attīstībai Vācijā izraisa cilpas plūsmas Polijā un Čehijas republikā, un tas šajās valstīs nozīmē elektroenerģijas papildu izmaksas apgādes balansēšanai un apgādes nodrošināšanai). Šādas problēmas ir vieglāk atrisināt, kamēr sistēma ir samērā jauna, nevis vēlāk, kad atkarība no ierastajiem risinājumiem kļūst spēcīgāka. |
| --- | --- |

3.8.

EESK atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvas, kuru mērķis ir atbalstu atjaunojamajiem energoresursiem sniegt Eiropas līmenī. Komisijai būtu arī turpmāk jāstimulē dalībvalstu sadarbības mehānismi, lai veicinātu pārrobežu atbalstu, kas pašlaik maz tiek izmantots. Atbalsta sniegšanu Eiropas līmenī būs grūti īstenot, kamēr dalībvalstis spēs izstrādāt savu politiku, rīkoties neatkarīgi vai noteikt negatīvus ierobežojumus kaimiņvalstīm (piemēram, atbalsts straujai atjaunojamo energoresursu attīstībai Vācijā izraisa cilpas plūsmas Polijā un Čehijas republikā, un tas šajās valstīs nozīmē elektroenerģijas papildu izmaksas apgādes balansēšanai un apgādes nodrošināšanai). Šādas problēmas ir vieglāk atrisināt, kamēr sistēma ir samērā jauna, nevis vēlāk, kad atkarība no ierastajiem risinājumiem kļūst spēcīgāka.

| 3.9. | Īpašs ar atjaunojamo energoresursu integrāciju saistīts jautājums ir neregulāra ražošana, tāpēc tā jābalansē vai jākompensē, vai jāparedz rezerves jauda. Paziņojumā uzsvērts, ka dalībvalstu atbalsts rezerves jaudai var faktiski nozīmēt atbalstu neefektīvām spēkstacijām vai subsīdijas fosilai degvielai. Problēma jārisina, pirmām kārtām attīstot efektīvus dienas, balansēšanas un palīgpakalpojumu tirgus. Ja tie būtu patiešām efektīvi, darbotos pārrobežu apstākļos un raidītu pareizus cenas signālus, tie varētu regulēt tirgu pietiekami labi, lai zustu vajadzība pēc papildu jaudas mehānismiem. Visām rezervēm vai jaudas atalgošanas mehānismiem ir jābūt balstītiem uz tirgu, tehnoloģiski neitrāliem, nediskriminējošiem un atvērtiem pārrobežu līdzdalībai (3). |
| --- | --- |

3.9.

Īpašs ar atjaunojamo energoresursu integrāciju saistīts jautājums ir neregulāra ražošana, tāpēc tā jābalansē vai jākompensē, vai jāparedz rezerves jauda. Paziņojumā uzsvērts, ka dalībvalstu atbalsts rezerves jaudai var faktiski nozīmēt atbalstu neefektīvām spēkstacijām vai subsīdijas fosilai degvielai. Problēma jārisina, pirmām kārtām attīstot efektīvus dienas, balansēšanas un palīgpakalpojumu tirgus. Ja tie būtu patiešām efektīvi, darbotos pārrobežu apstākļos un raidītu pareizus cenas signālus, tie varētu regulēt tirgu pietiekami labi, lai zustu vajadzība pēc papildu jaudas mehānismiem. Visām rezervēm vai jaudas atalgošanas mehānismiem ir jābūt balstītiem uz tirgu, tehnoloģiski neitrāliem, nediskriminējošiem un atvērtiem pārrobežu līdzdalībai (3).

| 3.10. | Ražošanas pietiekamības nodrošināšanas mehānismi un standarti pašlaik dalībvalstīs ir atšķirīgi, jo piegādes un pieprasījuma balansa problēmas dalībvalstu vidū ir atšķirīgas. Publiskā intervence ir nepieciešama, lai nodrošinātu apgādes drošību un veidotu rezerves, kas ir valstu pārziņā. Tomēr, tā kā tirgi ir arvien vairāk savstarpēji saistīti un atkarīgi un ir jānovērš dažādu fragmentāru sistēmu līdzāspastāvēšana, būtu jāveicina konsultācijas un sadarbība starp dalībvalstīm, īpaši Elektroenerģijas jautājumu koordinācijas grupas ietvaros, un Komisijai būtu jāizskata iespēja izveidot Eiropas ražošanas jaudas tirgu, balstoties uz līdzšinējo pozitīvo pieredzi. |
| --- | --- |

3.10.

Ražošanas pietiekamības nodrošināšanas mehānismi un standarti pašlaik dalībvalstīs ir atšķirīgi, jo piegādes un pieprasījuma balansa problēmas dalībvalstu vidū ir atšķirīgas. Publiskā intervence ir nepieciešama, lai nodrošinātu apgādes drošību un veidotu rezerves, kas ir valstu pārziņā. Tomēr, tā kā tirgi ir arvien vairāk savstarpēji saistīti un atkarīgi un ir jānovērš dažādu fragmentāru sistēmu līdzāspastāvēšana, būtu jāveicina konsultācijas un sadarbība starp dalībvalstīm, īpaši Elektroenerģijas jautājumu koordinācijas grupas ietvaros, un Komisijai būtu jāizskata iespēja izveidot Eiropas ražošanas jaudas tirgu, balstoties uz līdzšinējo pozitīvo pieredzi.

Publiskā intervence

| 3.11. | EESK piekrīt Komisijai, ka publiskā intervence ir ļoti svarīga, lai sasniegtu Eiropas enerģētikas un klimata politikas mērķus. Komiteja ir pārliecināta, ka optimāla publiskā intervence ne vienmēr nozīmē publiskā ieguldījuma palielināšanu vai samazināšanu, bet gan tā optimizēšanu. EESK uzskata, ka publiskās intervences lomai enerģētiskās nabadzības apkarošanā ir jābūt vēl lielākai, un ir pārliecināta, ka intervence šajā jomā ir jāizmanto pilnvērtīgāk; Komiteja aicina Komisiju iesniegt priekšlikumus un iniciatīvas saistībā ar šiem aspektiem. |
| --- | --- |

3.11.

EESK piekrīt Komisijai, ka publiskā intervence ir ļoti svarīga, lai sasniegtu Eiropas enerģētikas un klimata politikas mērķus. Komiteja ir pārliecināta, ka optimāla publiskā intervence ne vienmēr nozīmē publiskā ieguldījuma palielināšanu vai samazināšanu, bet gan tā optimizēšanu. EESK uzskata, ka publiskās intervences lomai enerģētiskās nabadzības apkarošanā ir jābūt vēl lielākai, un ir pārliecināta, ka intervence šajā jomā ir jāizmanto pilnvērtīgāk; Komiteja aicina Komisiju iesniegt priekšlikumus un iniciatīvas saistībā ar šiem aspektiem.

| 3.12. | Komiteja tomēr vēlas uzsvērt, ka ir ļoti svarīgi rūpēties par to, lai publiskā intervence valsts, reģionālā un vietējā līmenī būtu konsekventa viscaur Eiropā. Dažos gadījumos šāda intervence var nest gaidītajiem pretējus rezultātus Eiropas līmenī. |
| --- | --- |

3.12.

Komiteja tomēr vēlas uzsvērt, ka ir ļoti svarīgi rūpēties par to, lai publiskā intervence valsts, reģionālā un vietējā līmenī būtu konsekventa viscaur Eiropā. Dažos gadījumos šāda intervence var nest gaidītajiem pretējus rezultātus Eiropas līmenī.

| 3.13. | Vienlaikus EESK uzsver, ka energoresursu struktūra ir valsts suverenitātes daļa, ja vien tā nerada konkurences izkropļojumus un atbilst valsts atbalsta noteikumiem. Tā kā šāda veida intervence ietekmē citas Eiropas valstis, EESK uzskata, ka būtu jāpastiprina koordinācija starp dalībvalstīm, īpaši Elektroenerģijas jautājumu koordinācijas grupā, lai uzlabotu konsekvenci Eiropas līmenī. |
| --- | --- |

3.13.

Vienlaikus EESK uzsver, ka energoresursu struktūra ir valsts suverenitātes daļa, ja vien tā nerada konkurences izkropļojumus un atbilst valsts atbalsta noteikumiem. Tā kā šāda veida intervence ietekmē citas Eiropas valstis, EESK uzskata, ka būtu jāpastiprina koordinācija starp dalībvalstīm, īpaši Elektroenerģijas jautājumu koordinācijas grupā, lai uzlabotu konsekvenci Eiropas līmenī.

| 3.14. | EESK uzsver, ka šajā saistībā būtu vēlams, lai Komisija skaidri nošķir publisko intervenci un valsts atbalstu. |
| --- | --- |

3.14.

EESK uzsver, ka šajā saistībā būtu vēlams, lai Komisija skaidri nošķir publisko intervenci un valsts atbalstu.

| 3.15. | Publiskā intervence ietekmē elektroenerģijas izmaksas un cenas. Komisija atzīst, ka ir grūti salīdzinoši noteikt katras energotehnoloģijas izmaksas un attiecīgi novērtēt nepieciešamo publiskās intervences līmeni. EESK kādā turpmākā atzinumā rūpīgi izskatīs Komisijas 2014. gada 22. janvārī publicēto ziņojumu un paziņojumu par enerģijas cenām Eiropā. Komiteja atkārtoti iesaka, ka Komisijai šajā ziņojumā vajadzētu iekļaut analīzi par enerģētisko nabadzību Savienībā, kā arī stratēģiju un ceļvedi tās novēršanai. |
| --- | --- |

3.15.

Publiskā intervence ietekmē elektroenerģijas izmaksas un cenas. Komisija atzīst, ka ir grūti salīdzinoši noteikt katras energotehnoloģijas izmaksas un attiecīgi novērtēt nepieciešamo publiskās intervences līmeni. EESK kādā turpmākā atzinumā rūpīgi izskatīs Komisijas 2014. gada 22. janvārī publicēto ziņojumu un paziņojumu par enerģijas cenām Eiropā. Komiteja atkārtoti iesaka, ka Komisijai šajā ziņojumā vajadzētu iekļaut analīzi par enerģētisko nabadzību Savienībā, kā arī stratēģiju un ceļvedi tās novēršanai.

| 3.16. | Jo elektroenerģijas tirgus būs plašāks, dziļāks un netraucētāks, jo tas būs stabilāks un mazināsies nepieciešamība pēc dažādiem ad hoc vai pagaidu publiskās intervences veidiem, kas šobrīd rada koordinācijas problēmas. |
| --- | --- |

3.16.

Jo elektroenerģijas tirgus būs plašāks, dziļāks un netraucētāks, jo tas būs stabilāks un mazināsies nepieciešamība pēc dažādiem ad hoc vai pagaidu publiskās intervences veidiem, kas šobrīd rada koordinācijas problēmas.

Konkurētspēja

| 3.17. | Komisija gluži pareizi ir uzsvērusi tādus jautājumus kā apgādes drošība un cenu konkurētspējas zudums ES ekonomikai, kas ne vienmēr atbilst “20-20-20” mērķiem vai 2050. gadam izvirzītajiem mērķiem. Tādējādi, sasniedzot klimata tiesību aktu kopuma mērķus, palielinās enerģijas izmaksas privātpersonām un rūpniecībai un tiek mazināta konkurētspēja. No otras puses, atbalsts atjaunojamajiem energoresursiem var kļūt par cēloni pārmērīgi zemām elektroenerģijas vairumtirdzniecības cenām un traucēt investīciju piesaisti rezerves kapacitātei. “20-20-20” mērķu sasniegšanas instrumenti ir rūpīgi jāpārrauga, lai traucējumi nebūtu lielāki par ieguvumiem. |
| --- | --- |

3.17.

Komisija gluži pareizi ir uzsvērusi tādus jautājumus kā apgādes drošība un cenu konkurētspējas zudums ES ekonomikai, kas ne vienmēr atbilst “20-20-20” mērķiem vai 2050. gadam izvirzītajiem mērķiem. Tādējādi, sasniedzot klimata tiesību aktu kopuma mērķus, palielinās enerģijas izmaksas privātpersonām un rūpniecībai un tiek mazināta konkurētspēja. No otras puses, atbalsts atjaunojamajiem energoresursiem var kļūt par cēloni pārmērīgi zemām elektroenerģijas vairumtirdzniecības cenām un traucēt investīciju piesaisti rezerves kapacitātei. “20-20-20” mērķu sasniegšanas instrumenti ir rūpīgi jāpārrauga, lai traucējumi nebūtu lielāki par ieguvumiem.

| 3.18. | Vienlaikus jaunas bažas rada Komisijas priekšlikums atbalstīt tādus ilgtermiņa līgumus jaunu spēkstaciju būvēšanai, kuri tiktu noslēgti starp elektroenerģijas ražotājiem un vēlākajiem galapatērētājiem ar mērķi nodrošināt energoietilpīgu rūpniecības nozaru konkurētspēju. Komisija atzīst, ka šādā gadījumā pastāv tirgus noslēgšanas risks, un šādi līgumi būtu rūpīgi jāizskata, lai pārliecinātos, vai ieguvumi pārsniedz izmaksas un vai tie patiesībā nebremzē konkurenci. Turklāt patērētāji, kuru enerģijas patēriņš ir liels, parasti vairāk atbalsta tradicionālā kurināmā spēkstacijas, kuru enerģijas piegāde ir uzticama. Atbalsts šīm spēkstacijām var sagraut ES politiku citās jomās – sākot no atbalsta atjaunojamajiem energoresursiem līdz Rūpniecisko emisiju direktīvas ievērošanai. Īpaši satraucoša lēmumu pieņēmējiem ir situācija, kad rūpnieciskais patērētājs visbeidzot nolemj kādu iemeslu dēļ ražošanu pārcelt. |
| --- | --- |

3.18.

Vienlaikus jaunas bažas rada Komisijas priekšlikums atbalstīt tādus ilgtermiņa līgumus jaunu spēkstaciju būvēšanai, kuri tiktu noslēgti starp elektroenerģijas ražotājiem un vēlākajiem galapatērētājiem ar mērķi nodrošināt energoietilpīgu rūpniecības nozaru konkurētspēju. Komisija atzīst, ka šādā gadījumā pastāv tirgus noslēgšanas risks, un šādi līgumi būtu rūpīgi jāizskata, lai pārliecinātos, vai ieguvumi pārsniedz izmaksas un vai tie patiesībā nebremzē konkurenci. Turklāt patērētāji, kuru enerģijas patēriņš ir liels, parasti vairāk atbalsta tradicionālā kurināmā spēkstacijas, kuru enerģijas piegāde ir uzticama. Atbalsts šīm spēkstacijām var sagraut ES politiku citās jomās – sākot no atbalsta atjaunojamajiem energoresursiem līdz Rūpniecisko emisiju direktīvas ievērošanai. Īpaši satraucoša lēmumu pieņēmējiem ir situācija, kad rūpnieciskais patērētājs visbeidzot nolemj kādu iemeslu dēļ ražošanu pārcelt.

Patērētāju ietekmes palielināšana/enerģētiskās nabadzības apkarošana

| 3.19. | EESK pilnībā piekrīt Komisijai, ka iekšējais elektroenerģijas tirgus nav pašmērķis. Ikvienam, īpaši vismazāk aizsargātajiem cilvēkiem, ir jāgūst labums no elektroenerģijas tirgus. Ir nepieciešams parūpēties par tā pabeigšanu, jo pašreiz tirgus ir pārāk sadrumstalots. Tas negatīvi ietekmē Eiropas patērētāju tiesības brīvi izvēlēties piegādātājus un viņu budžetu (cenas ir pārāk augstas), energoapgādes drošību, ar klimata pārmaiņām saistīto problēmu risināšanu un pāreju uz ilgtspējīgu energoapgādi. Eiropas enerģētikas politikā būtu stingrāk jāvēršas pret enerģētisko nabadzību. |
| --- | --- |

3.19.

EESK pilnībā piekrīt Komisijai, ka iekšējais elektroenerģijas tirgus nav pašmērķis. Ikvienam, īpaši vismazāk aizsargātajiem cilvēkiem, ir jāgūst labums no elektroenerģijas tirgus. Ir nepieciešams parūpēties par tā pabeigšanu, jo pašreiz tirgus ir pārāk sadrumstalots. Tas negatīvi ietekmē Eiropas patērētāju tiesības brīvi izvēlēties piegādātājus un viņu budžetu (cenas ir pārāk augstas), energoapgādes drošību, ar klimata pārmaiņām saistīto problēmu risināšanu un pāreju uz ilgtspējīgu energoapgādi. Eiropas enerģētikas politikā būtu stingrāk jāvēršas pret enerģētisko nabadzību.

| 3.20. | Pieprasījuma reakcijai un energoefektivitātei ir ārkārtīgi liels potenciāls samazināt patēriņu maksimālās slodzes laikā. Neraugoties uz tehnoloģisko progresu, tas joprojām nav pietiekami izmantots. EESK aktīvi iestājas par to, ka patērētāji ir jāmudina kļūt par sava enerģijas patēriņa noteicējiem un aktīviem tirgus dalībniekiem. Tādām tehnoloģijām kā viedie skaitītāji vajadzētu būt izstrādātām visu patērētāju, tostarp vismazāk aizsargāto patērētāju vajadzībām, tām vajadzētu būt pilnībā efektīvām un lietderīgām un sniegt viegli saprotamu, pārredzamu informāciju bez papildu izmaksām, tādējādi veicinot veiksmīgu pielāgošanos enerģijas pieprasījumam (un nodrošinot datu drošību un konfidencialitāti). EESK atbalsta pētniecības un izstrādes veicināšanu enerģētikas (īpaši viedo rīku un enerģijas uzglabāšanas) jomā. |
| --- | --- |

3.20.

Pieprasījuma reakcijai un energoefektivitātei ir ārkārtīgi liels potenciāls samazināt patēriņu maksimālās slodzes laikā. Neraugoties uz tehnoloģisko progresu, tas joprojām nav pietiekami izmantots. EESK aktīvi iestājas par to, ka patērētāji ir jāmudina kļūt par sava enerģijas patēriņa noteicējiem un aktīviem tirgus dalībniekiem. Tādām tehnoloģijām kā viedie skaitītāji vajadzētu būt izstrādātām visu patērētāju, tostarp vismazāk aizsargāto patērētāju vajadzībām, tām vajadzētu būt pilnībā efektīvām un lietderīgām un sniegt viegli saprotamu, pārredzamu informāciju bez papildu izmaksām, tādējādi veicinot veiksmīgu pielāgošanos enerģijas pieprasījumam (un nodrošinot datu drošību un konfidencialitāti). EESK atbalsta pētniecības un izstrādes veicināšanu enerģētikas (īpaši viedo rīku un enerģijas uzglabāšanas) jomā.

| 3.21. | Publiskā intervence ir svarīga arī tāpēc, ka pieprasījuma puses reakcijai/pieprasījuma puses pārvaldībai ir tendence nepamatoti apgrūtināt mazāk aizsargātos patērētājus. Mazāk aizsargātiem patērētājiem piedāvātais atbalsts ir jāpielāgo viņu īpašajiem apstākļiem, savukārt kritērijiem, pēc kuriem nosaka, vai viņi ir tiesīgi uz šo atbalstu, ir jābūt taisnīgiem un paredzamiem. |
| --- | --- |

3.21.

Publiskā intervence ir svarīga arī tāpēc, ka pieprasījuma puses reakcijai/pieprasījuma puses pārvaldībai ir tendence nepamatoti apgrūtināt mazāk aizsargātos patērētājus. Mazāk aizsargātiem patērētājiem piedāvātais atbalsts ir jāpielāgo viņu īpašajiem apstākļiem, savukārt kritērijiem, pēc kuriem nosaka, vai viņi ir tiesīgi uz šo atbalstu, ir jābūt taisnīgiem un paredzamiem.

| 3.22. | EESK uzskata, ka ar pieprasījuma puses reakcijas/pieprasījuma puses pārvaldības tehnoloģijām vien nepietiek, lai pielāgotu un samazinātu pieprasījumu. EESK ir aicinājusi Eiropas līmenī aktīvāk informēt sabiedrību un palielināt iedzīvotāju ietekmi, izmantojot dažādas iniciatīvas, kam atbalstu sniegtu Eiropas Energoapgādes solidaritātes fonds (4). EESK atbalsta ēku energoefektivitātes palielināšanu (ar profesionālas energosertifikācijas palīdzību), lai novērstu enerģijas zudumu ēkās un pakāpeniski pārtrauktu šādu ēku pārdošanu vai izīrēšanu. |
| --- | --- |

3.22.

EESK uzskata, ka ar pieprasījuma puses reakcijas/pieprasījuma puses pārvaldības tehnoloģijām vien nepietiek, lai pielāgotu un samazinātu pieprasījumu. EESK ir aicinājusi Eiropas līmenī aktīvāk informēt sabiedrību un palielināt iedzīvotāju ietekmi, izmantojot dažādas iniciatīvas, kam atbalstu sniegtu Eiropas Energoapgādes solidaritātes fonds (4). EESK atbalsta ēku energoefektivitātes palielināšanu (ar profesionālas energosertifikācijas palīdzību), lai novērstu enerģijas zudumu ēkās un pakāpeniski pārtrauktu šādu ēku pārdošanu vai izīrēšanu.

| 3.23. | Eiropas enerģijas patērētāji ir vieni no tiem, kas ar savu tirgu ir vismazāk apmierināti. Svarīgākie jautājumi, kas jārisina patērētāju pusē, lai atbalstītu labi funkcionējoša enerģijas tirgus attīstību ir: piekļuve enerģijai; objektīva, uzticama informācija par piedāvājumiem, ietverot neatkarīgus salīdzinājumus; līgumu nosacījumu pārredzamība; aizsardzība pret maldinošu un agresīvu tirdzniecības praksi; viens informācijas kontaktpunkts; saprotama informācija patērētājiem; efektīva energoefektivitātes direktīvas īstenošana; viegla pakalpojuma sniedzēja maiņa; efektīvi tiesiskās aizsardzības līdzekļi pamatotu sūdzību gadījumā (5), enerģētiskās nabadzības apkarošanas pasākumi. Enerģijas tirgus neatkarīga uzraudzība arī ir ārkārtīgi svarīga, lai nodrošinātu godīgu konkurenci un ieguvumu patērētājiem. Progress šajās jomās var nozīmēt plašāku sociālo un politisko atbalstu ES enerģētikas politikai. |
| --- | --- |

3.23.

Eiropas enerģijas patērētāji ir vieni no tiem, kas ar savu tirgu ir vismazāk apmierināti. Svarīgākie jautājumi, kas jārisina patērētāju pusē, lai atbalstītu labi funkcionējoša enerģijas tirgus attīstību ir: piekļuve enerģijai; objektīva, uzticama informācija par piedāvājumiem, ietverot neatkarīgus salīdzinājumus; līgumu nosacījumu pārredzamība; aizsardzība pret maldinošu un agresīvu tirdzniecības praksi; viens informācijas kontaktpunkts; saprotama informācija patērētājiem; efektīva energoefektivitātes direktīvas īstenošana; viegla pakalpojuma sniedzēja maiņa; efektīvi tiesiskās aizsardzības līdzekļi pamatotu sūdzību gadījumā (5), enerģētiskās nabadzības apkarošanas pasākumi. Enerģijas tirgus neatkarīga uzraudzība arī ir ārkārtīgi svarīga, lai nodrošinātu godīgu konkurenci un ieguvumu patērētājiem. Progress šajās jomās var nozīmēt plašāku sociālo un politisko atbalstu ES enerģētikas politikai.

| 3.24. | EESK atbalsta to, ka patērētāji vietējos apstākļos ražo atjaunojamo enerģiju (ražotājpatērētāji (6)). Vairākās valstīs, piemēram, Vācijā un Apvienotajā Karalistē, viņu skaits ātri palielinās. Tas ir būtisks faktors, kas skar enerģijas bilanci Eiropā, nosaka lētākas enerģijas piegādi, kā arī CO2 emisiju samazināšanos. Ražotājpatērētāju loma enerģijas tirgū ir saistīta ar enerģētiskās nabadzības apkarošanu. Izmantojot viedos tīklus un viedos elektroenerģijas skaitītājus, ražotājpatērētājs var sniegt mazas spēkstacijas saražotās enerģijas apmaiņas pakalpojumus. Līdz 2020. gada beigām Apvienotajā Karalistē būs aptuveni 8 miljoni šādu iekārtu, kas saražos aptuveni 40 GW elektroenerģijas. Tajās būs nodarbināti vairāk nekā 1 00  000 cilvēku. Ražotājpatērētājiem vajadzētu saņemt publisko atbalstu likumdošanas šķēršļu likvidēšanai un finansiālu vai darbības atbalstu montāžas un uzturēšanas pakalpojumu veidā, īpaši investīciju ziņā. Nepieciešams arī efektīvs regulējums, lai nodrošinātu ražotājpatērētāju atbildību par viņu potenciāli radītajiem līdzsvara traucējumiem, piegādājot enerģiju sistēmai, un lai izveidotu uz tirgu balstītus instrumentus un cenu veidošanas mehānismus, kas mudina viņus šādu līdzsvara trūkumu samazināt. |
| --- | --- |

3.24.

EESK atbalsta to, ka patērētāji vietējos apstākļos ražo atjaunojamo enerģiju (ražotājpatērētāji (6)). Vairākās valstīs, piemēram, Vācijā un Apvienotajā Karalistē, viņu skaits ātri palielinās. Tas ir būtisks faktors, kas skar enerģijas bilanci Eiropā, nosaka lētākas enerģijas piegādi, kā arī CO2 emisiju samazināšanos. Ražotājpatērētāju loma enerģijas tirgū ir saistīta ar enerģētiskās nabadzības apkarošanu. Izmantojot viedos tīklus un viedos elektroenerģijas skaitītājus, ražotājpatērētājs var sniegt mazas spēkstacijas saražotās enerģijas apmaiņas pakalpojumus. Līdz 2020. gada beigām Apvienotajā Karalistē būs aptuveni 8 miljoni šādu iekārtu, kas saražos aptuveni 40 GW elektroenerģijas. Tajās būs nodarbināti vairāk nekā 1 00  000 cilvēku. Ražotājpatērētājiem vajadzētu saņemt publisko atbalstu likumdošanas šķēršļu likvidēšanai un finansiālu vai darbības atbalstu montāžas un uzturēšanas pakalpojumu veidā, īpaši investīciju ziņā. Nepieciešams arī efektīvs regulējums, lai nodrošinātu ražotājpatērētāju atbildību par viņu potenciāli radītajiem līdzsvara traucējumiem, piegādājot enerģiju sistēmai, un lai izveidotu uz tirgu balstītus instrumentus un cenu veidošanas mehānismus, kas mudina viņus šādu līdzsvara trūkumu samazināt.

| 3.25. | Elektroenerģija nav tāda pati prece kā citas. Tā ir būtiska pamatprece un kā tāda arī ir jāpārvalda. Vispārējās ekonomiskās interesēs dalībvalstis var tai paredzēt noteiktas sabiedrisko pakalpojumu saistības. EESK vairākkārt ir aicinājusi ES enerģētikas politikas mērķos iekļaut vispārēju piekļuvi enerģijai un to nostiprināt līgumā. Tāpēc EESK uzsver, ka ir jārūpējas par to, lai sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumi, ko dalībvalstis ievieš saskaņā ar Direktīvu 2009/72/EK un kas saistīti ar vispārēju nozīmi (īpaši drošību, piekļuvi enerģijai un enerģijai par pieejamām cenām, regularitāti, kvalitāti un elektroenerģijas cenu, kā arī vides aizsardzību, tostarp energoefektivitāti un klimata aizsardzību kā noteikts minētās direktīvas 3. panta 2. punktā un 3. panta 3. punktā) publiskās intervences racionalizācijas procesā netiktu samazināti, ievērojot konkurences principu. EESK aicina Eiropas Komisiju šim jautājumam pievērst īpašu uzmanību un par šo būtisko aspektu katru gadu sniegt ziņojumu. Tāpēc gada ziņojumā par iekšējo tirgu būtu jāietver ne tikai precīzs un detalizēts vērtējums par to, kā dalībvalstis pilda sabiedriskā pakalpojuma saistības, bet arī jāierosina konkrētas iniciatīvas, kuru mērķis būtu palielināt šo saistību ievērošanas garantijas un to nostiprināšanu Eiropas līmenī. |
| --- | --- |

3.25.

Elektroenerģija nav tāda pati prece kā citas. Tā ir būtiska pamatprece un kā tāda arī ir jāpārvalda. Vispārējās ekonomiskās interesēs dalībvalstis var tai paredzēt noteiktas sabiedrisko pakalpojumu saistības. EESK vairākkārt ir aicinājusi ES enerģētikas politikas mērķos iekļaut vispārēju piekļuvi enerģijai un to nostiprināt līgumā. Tāpēc EESK uzsver, ka ir jārūpējas par to, lai sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumi, ko dalībvalstis ievieš saskaņā ar Direktīvu 2009/72/EK un kas saistīti ar vispārēju nozīmi (īpaši drošību, piekļuvi enerģijai un enerģijai par pieejamām cenām, regularitāti, kvalitāti un elektroenerģijas cenu, kā arī vides aizsardzību, tostarp energoefektivitāti un klimata aizsardzību kā noteikts minētās direktīvas 3. panta 2. punktā un 3. panta 3. punktā) publiskās intervences racionalizācijas procesā netiktu samazināti, ievērojot konkurences principu. EESK aicina Eiropas Komisiju šim jautājumam pievērst īpašu uzmanību un par šo būtisko aspektu katru gadu sniegt ziņojumu. Tāpēc gada ziņojumā par iekšējo tirgu būtu jāietver ne tikai precīzs un detalizēts vērtējums par to, kā dalībvalstis pilda sabiedriskā pakalpojuma saistības, bet arī jāierosina konkrētas iniciatīvas, kuru mērķis būtu palielināt šo saistību ievērošanas garantijas un to nostiprināšanu Eiropas līmenī.

Pārvaldība

| 3.26. | Pārredzamība un integritāte enerģijas vairumtirdzniecībā ir ļoti svarīga no katras personas interešu aizsardzības viedokļa, lai novērstu pārmērīgi lielus rēķinus galapatērētājiem un atbalstītu enerģētikas uzņēmumu labu pārvaldību, neraugoties uz to, vai tie ir valsts īpašumā vai privāti. Komisijai būtu jānovērtē REMIT regulas īstenošana un nepieciešamības gadījumā jāpiedāvā risinājumi. Vairumtirdzniecības pārredzamība dotu iespēju ātri atklāt tādas problēmas kā tirgus ļaunprātīga izmantošana vai pret konkurenci vērsta rīcība un palīdzētu konkurences iestāžu darbā. |
| --- | --- |

3.26.

Pārredzamība un integritāte enerģijas vairumtirdzniecībā ir ļoti svarīga no katras personas interešu aizsardzības viedokļa, lai novērstu pārmērīgi lielus rēķinus galapatērētājiem un atbalstītu enerģētikas uzņēmumu labu pārvaldību, neraugoties uz to, vai tie ir valsts īpašumā vai privāti. Komisijai būtu jānovērtē REMIT regulas īstenošana un nepieciešamības gadījumā jāpiedāvā risinājumi. Vairumtirdzniecības pārredzamība dotu iespēju ātri atklāt tādas problēmas kā tirgus ļaunprātīga izmantošana vai pret konkurenci vērsta rīcība un palīdzētu konkurences iestāžu darbā.

Briselē, 2014. gada 25. martā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  OV C 133, 9.5.2013., 27.-29. lpp., OV C 68, 6.3.2012., 15.-20. lpp., OV C 341, 21.11.2013., 21.-26. lpp.

1

(2)  OV C 77, 31.3.2009., 43.-48. lpp., OV C 44, 15.2.2013., 133.-139. lpp., OV C 229, 31.7.2012., 126.-132. lpp.

2

(3)  Eurelectric, 2014. gada 17. janvārī.

3

Eurelectric

(4)  OV C 341, 21.11.2013., 21.-26. lpp.

4

(5)  “Patērētāju tiesības elektroenerģijas un gāzes tirgū” Eiropas Patērētāju organizācijas (BEUC) nostājas dokuments, 2013. gada decembris.

5

BEUC)

(6)  Ražotājpatērētāji (prosumers) ir mazi un neatkarīgi elektrības ražotāji, kas apsaimnieko mazas iekārtas (piemēram, mazus vēja ģeneratorus, saules enerģijas kolektorus, siltuma atgūšanas iekārtas, izmantojot siltumsūkņus u. c.). Ražotājpatērētājus raksturo tas, ka viņi var ražot elektroenerģiju pašu patēriņam vai to pārdot plašākā tīklā.

6

prosumers

---

| 16.7.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 226/35 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 226/35

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par jūrniekiem, ar kuru groza Direktīvu 2008/94/EK, 2009/38/EK, 2002/14/EK, 98/59/EK un 2001/23/EK”

COM(2013) 798 final – 2013/0390 (COD)

2014/C 226/06

Ziņotājs:
  Polyzogopoulos

Eiropas Komisija, Padome un Eiropas Parlaments attiecīgi 2013. gada 19., 29. un 21. novembrī saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 153. panta 2. punktu un 304. pantu nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par jūrniekiem, ar kuru groza Direktīvu 2008/94/EK, 2009/38/EK, 2002/14/EK, 98/59/EK un 2001/23/EK”

COM(2013) 798 final – 2013/0390 (COD).

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2014. gada 10. martā.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 497. plenārajā sesijā, kas notika 2014. gada 25. un 26. martā (25. marta sēdē), ar 136 balsīm par un 4 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK atzinīgi vērtē direktīvu, kuras mērķis ir uzlabot ES Pamattiesību hartā noteikto tiesību aizsardzības līmeni un nodrošināt godīgas konkurences nosacījumus ES. |
| --- | --- |

1.1.

EESK atzinīgi vērtē direktīvu, kuras mērķis ir uzlabot ES Pamattiesību hartā noteikto tiesību aizsardzības līmeni un nodrošināt godīgas konkurences nosacījumus ES.

| 1.2. | EESK pauž gandarījumu par priekšlikumu izskatīt jautājumu par atkāpēm, kas var sašaurināt jūrnieku iespējas izmantot tās pašas tiesības, kādas ir darba ņēmējiem, kas profesionālo darbību veic uz sauszemes, un kuras ir noteiktas Eiropas darba tiesībās. |
| --- | --- |

1.2.

EESK pauž gandarījumu par priekšlikumu izskatīt jautājumu par atkāpēm, kas var sašaurināt jūrnieku iespējas izmantot tās pašas tiesības, kādas ir darba ņēmējiem, kas profesionālo darbību veic uz sauszemes, un kuras ir noteiktas Eiropas darba tiesībās.

| 1.3. | EESK uzskata, ka priekšlikums ir solis pareizajā virzienā, lai piesaistītu ES jauniešus kuģniecībai, zvejniecībai un ilgtspējīgai karjerai jūrniecības nozarē, jo ar šo priekšlikumu tiek palielināta attiecīgo nozaru pievilcība un darba apstākļu aspektā tās tiek padarītas līdzvērtīgas darbavietām uz sauszemes. |
| --- | --- |

1.3.

EESK uzskata, ka priekšlikums ir solis pareizajā virzienā, lai piesaistītu ES jauniešus kuģniecībai, zvejniecībai un ilgtspējīgai karjerai jūrniecības nozarē, jo ar šo priekšlikumu tiek palielināta attiecīgo nozaru pievilcība un darba apstākļu aspektā tās tiek padarītas līdzvērtīgas darbavietām uz sauszemes.

| 1.4. | EESK norāda, ka Komisijas pieeja ir elastīga un tajā ir ņemtas vērā šīs ārkārtīgi svarīgās nozares īpatnības un vajadzības, jo Komisija analizē četrus konkrētus rīcības virzienus un katrā gadījumā izvērtē, vai ir objektīvi pamatoti nozarei paredzēt diferencētu pieeju, lai tādējādi izvairītos visās situācijās piemērot standartizētus risinājumus. |
| --- | --- |

1.4.

EESK norāda, ka Komisijas pieeja ir elastīga un tajā ir ņemtas vērā šīs ārkārtīgi svarīgās nozares īpatnības un vajadzības, jo Komisija analizē četrus konkrētus rīcības virzienus un katrā gadījumā izvērtē, vai ir objektīvi pamatoti nozarei paredzēt diferencētu pieeju, lai tādējādi izvairītos visās situācijās piemērot standartizētus risinājumus.

| 1.5. | EESK uzskata, ka direktīvas priekšlikums var sekmēt nodarbinātību jūrniecības un zvejniecības nozarē, kā arī uzlabot tajā dzīves un darba apstākļus, sociālo aizsardzību un sociālo dialogu, un ka tas atbilst vispārējiem rīcības mērķiem, kas ir paredzēti Līguma par Eiropas Savienības darbību 151. pantā. |
| --- | --- |

1.5.

EESK uzskata, ka direktīvas priekšlikums var sekmēt nodarbinātību jūrniecības un zvejniecības nozarē, kā arī uzlabot tajā dzīves un darba apstākļus, sociālo aizsardzību un sociālo dialogu, un ka tas atbilst vispārējiem rīcības mērķiem, kas ir paredzēti Līguma par Eiropas Savienības darbību 151. pantā.

| 1.6. | EESK atgādina, ka saskaņā ar iepriekšēju pētījumu, ko veica specializēta darba grupa par nodarbinātību un konkurētspēju jūrniecības nozarē, plaisa starp piedāvājumu un pieprasījumu Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) valstīs draud paplašināties, sasniedzot 70  000 virsnieku un 2 21  000 ierindas jūrnieku (1). Lai saglabātu Eiropas jūras virsnieku īpatsvaru pasaules jūrniecības darbavietu kopapjomā 2010. gada līmenī, turpmākajos desmit gados to skaitu vajadzētu palielināt par 10 % ES Rietumu valstīs un par 20 % – ES austrumu daļā (2). |
| --- | --- |

1.6.

EESK atgādina, ka saskaņā ar iepriekšēju pētījumu, ko veica specializēta darba grupa par nodarbinātību un konkurētspēju jūrniecības nozarē, plaisa starp piedāvājumu un pieprasījumu Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) valstīs draud paplašināties, sasniedzot 70  000 virsnieku un 2 21  000 ierindas jūrnieku (1). Lai saglabātu Eiropas jūras virsnieku īpatsvaru pasaules jūrniecības darbavietu kopapjomā 2010. gada līmenī, turpmākajos desmit gados to skaitu vajadzētu palielināt par 10 % ES Rietumu valstīs un par 20 % – ES austrumu daļā (2).

| 1.7. | Turklāt EESK uzskata, ka direktīvas priekšlikums var veicināt godīgas konkurences nosacījumu veidošanos Eiropas tirgū, apkarojot situāciju, kad daži uzņēmumi ir atbrīvoti, piemēram, no informēšanas un uzklausīšanas pienākumiem, kas savukārt ir saistoši konkurējošiem uzņēmumiem, kuru juridiskā adrese ir citās dalībvalstīs. Komiteja norāda, ka ir jānodrošina vienādi konkurences nosacījumi kā ES, tā arī starptautiskajā līmenī, jo ar jūrniecību saistītajām darbībām un konkurencei ir starptautisks raksturs. Komiteja uzstāj, ka ir svarīgi efektīvi novērst sociālo dempingu un negodīgu konkurenci. Tomēr daudzas sauszemes darbības ir pakļautas starptautiskai konkurencei, un fakts, ka tai ir pakļauta arī jūrniecības nozare, nav pamats, lai jūrniekus izslēgtu no svarīgām darba un sociālo tiesību jomām. |
| --- | --- |

1.7.

Turklāt EESK uzskata, ka direktīvas priekšlikums var veicināt godīgas konkurences nosacījumu veidošanos Eiropas tirgū, apkarojot situāciju, kad daži uzņēmumi ir atbrīvoti, piemēram, no informēšanas un uzklausīšanas pienākumiem, kas savukārt ir saistoši konkurējošiem uzņēmumiem, kuru juridiskā adrese ir citās dalībvalstīs. Komiteja norāda, ka ir jānodrošina vienādi konkurences nosacījumi kā ES, tā arī starptautiskajā līmenī, jo ar jūrniecību saistītajām darbībām un konkurencei ir starptautisks raksturs. Komiteja uzstāj, ka ir svarīgi efektīvi novērst sociālo dempingu un negodīgu konkurenci. Tomēr daudzas sauszemes darbības ir pakļautas starptautiskai konkurencei, un fakts, ka tai ir pakļauta arī jūrniecības nozare, nav pamats, lai jūrniekus izslēgtu no svarīgām darba un sociālo tiesību jomām.

| 1.8. | Tomēr EESK uzsver, ka ar direktīvas priekšlikumu vien nevar palielināt jūrniecības nozares pievilcību un ka vajag minēto priekšlikumu papildināt ar tajā jau ierosinātajiem pasākumiem un iniciatīvām apmācības, izglītības un pētniecības jomā, kā arī pastiprināt higiēnas un drošības prasības; vienlaikus ir arī jāstimulē uzņēmējdarbība un inovācija, lai sniegtu drošus, efektīvus, konkurētspējīgus un augsti kvalitatīvus pakalpojumus. |
| --- | --- |

1.8.

Tomēr EESK uzsver, ka ar direktīvas priekšlikumu vien nevar palielināt jūrniecības nozares pievilcību un ka vajag minēto priekšlikumu papildināt ar tajā jau ierosinātajiem pasākumiem un iniciatīvām apmācības, izglītības un pētniecības jomā, kā arī pastiprināt higiēnas un drošības prasības; vienlaikus ir arī jāstimulē uzņēmējdarbība un inovācija, lai sniegtu drošus, efektīvus, konkurētspējīgus un augsti kvalitatīvus pakalpojumus.

| 1.9. | Tā kā vairākus gadus pirms direktīvas priekšlikuma izstrādes notika ļoti plaša apspriešana un ietekmes novērtēšana, EESK stingri aicina saīsināt priekšlikumā paredzēto (8. pants) piecu gadu pārejas periodu pēc direktīvas spēkā stāšanās līdz trim gadiem. |
| --- | --- |

1.9.

Tā kā vairākus gadus pirms direktīvas priekšlikuma izstrādes notika ļoti plaša apspriešana un ietekmes novērtēšana, EESK stingri aicina saīsināt priekšlikumā paredzēto (8. pants) piecu gadu pārejas periodu pēc direktīvas spēkā stāšanās līdz trim gadiem.

2.   Ievads

| 2.1. | Eiropas jūrniecībai ir vadoša loma pasaulē un tā nodrošina darbu 3 45  455 jūrniekiem (3). Aptuveni 30 % tirdzniecības kuģu kuģo ar kādas ES dalībvalsts karogu, bet bruto tonnāžas (BT) ziņā ES veido 19,2 % no pasaules flotes (4). |
| --- | --- |

2.1.

Eiropas jūrniecībai ir vadoša loma pasaulē un tā nodrošina darbu 3 45  455 jūrniekiem (3). Aptuveni 30 % tirdzniecības kuģu kuģo ar kādas ES dalībvalsts karogu, bet bruto tonnāžas (BT) ziņā ES veido 19,2 % no pasaules flotes (4).

| 2.2. | Zveja un tās produktu pārstrāde nodrošina darbu vairāk nekā 3 50  000 cilvēkiem, un piecas dalībvalstis – Dānija, Spānija, Francija, Nīderlande un Apvienotā Karaliste nodrošina 60 % no ES produkcijas apjoma; savukārt zivsaimniecības nozare katru gadu piegādā 6,4 miljonus tonnu zivju (5). |
| --- | --- |

2.2.

Zveja un tās produktu pārstrāde nodrošina darbu vairāk nekā 3 50  000 cilvēkiem, un piecas dalībvalstis – Dānija, Spānija, Francija, Nīderlande un Apvienotā Karaliste nodrošina 60 % no ES produkcijas apjoma; savukārt zivsaimniecības nozare katru gadu piegādā 6,4 miljonus tonnu zivju (5).

| 2.3. | Globalizācija, jo īpaši pašreizējās krīzes situācijā, rada smagas problēmas kuģniecības nozarei nodarbinātības un konkurētspējas jomā; šīm problēmām ir kā kvalitatīva, tā kvantitatīva ietekme uz dažādiem nodarbinātības aspektiem nozarē. |
| --- | --- |

2.3.

Globalizācija, jo īpaši pašreizējās krīzes situācijā, rada smagas problēmas kuģniecības nozarei nodarbinātības un konkurētspējas jomā; šīm problēmām ir kā kvalitatīva, tā kvantitatīva ietekme uz dažādiem nodarbinātības aspektiem nozarē.

| 2.4. | Ierobežojumu atcelšana jūrniecības darba tirgū, kas no 20. gadsimta 80. gadu sākuma (6) pakāpeniski kļuva vispārīga, notika vienlaikus ar Eiropas jūrnieku skaita samazināšanos, pienācīgi apmācītu darbinieku trūkumu un trešo valstu jūrnieku pieņemšanu darbā; šīs tendences var izskaidrot (7), piemēram, ar jūrnieku ierobežotām karjeras perspektīvām, atšķirtību un atrašanos tālu no ģimenes un ar jūrnieku profesijas prestiža pazemināšanos, kas saistīta ar uzskatu, ka profesija nav droša un darbs tiek veikts nelabvēlīgos apstākļos. |
| --- | --- |

2.4.

Ierobežojumu atcelšana jūrniecības darba tirgū, kas no 20. gadsimta 80. gadu sākuma (6) pakāpeniski kļuva vispārīga, notika vienlaikus ar Eiropas jūrnieku skaita samazināšanos, pienācīgi apmācītu darbinieku trūkumu un trešo valstu jūrnieku pieņemšanu darbā; šīs tendences var izskaidrot (7), piemēram, ar jūrnieku ierobežotām karjeras perspektīvām, atšķirtību un atrašanos tālu no ģimenes un ar jūrnieku profesijas prestiža pazemināšanos, kas saistīta ar uzskatu, ka profesija nav droša un darbs tiek veikts nelabvēlīgos apstākļos.

| 2.5. | Šī prestiža pazemināšanās ir saistīta arī ar pieprasījumu un piedāvājumu, konkurences spiedienu jūrniecības nozarē un sarežģīto situāciju, ko nosaka globalizācija un cikliska strukturāla krīze, un līdz ar to samazinās arī atalgojums. |
| --- | --- |

2.5.

Šī prestiža pazemināšanās ir saistīta arī ar pieprasījumu un piedāvājumu, konkurences spiedienu jūrniecības nozarē un sarežģīto situāciju, ko nosaka globalizācija un cikliska strukturāla krīze, un līdz ar to samazinās arī atalgojums.

3.   Direktīvas priekšlikums

| 3.1. | Izskatāmās direktīvas priekšlikumā ir paredzēti grozījumi dažās spēkā esošajās direktīvās (8), kurās jūrnieki un/vai zvejnieki ir vai nu izslēgti no to darbības jomas, vai arī, nesniedzot skaidru pamatojumu, ir dota atļauja dalībvalstīm to darīt. Attiecībā uz šīm atkāpēm dalībvalstis izmanto atšķirīgu pieeju. |
| --- | --- |

3.1.

Izskatāmās direktīvas priekšlikumā ir paredzēti grozījumi dažās spēkā esošajās direktīvās (8), kurās jūrnieki un/vai zvejnieki ir vai nu izslēgti no to darbības jomas, vai arī, nesniedzot skaidru pamatojumu, ir dota atļauja dalībvalstīm to darīt. Attiecībā uz šīm atkāpēm dalībvalstis izmanto atšķirīgu pieeju.

| 3.2. | Konkrētāk, direktīvas priekšlikumā ir atzītas jūrā strādājošu darba ņēmēju beznosacījumu tiesības uz informēšanu un uzklausīšanu, attiecinot to uz visām direktīvām, kuras līdz šim paredzēja atkāpes un izņēmumus no minētajām tiesībām. |
| --- | --- |

3.2.

Konkrētāk, direktīvas priekšlikumā ir atzītas jūrā strādājošu darba ņēmēju beznosacījumu tiesības uz informēšanu un uzklausīšanu, attiecinot to uz visām direktīvām, kuras līdz šim paredzēja atkāpes un izņēmumus no minētajām tiesībām.

| 3.3. | Atzīstot, ka labākais risinājums var atšķirties atkarībā no direktīvas, un novērtējot iespējamo atkāpes ietekmi, darbības jomu un pamatojumu, dokumentā ir dota priekšroka četriem risinājumiem, lai rīkotos šajā jomā. Tie ir šādi:






  — | risinājums Nr. 1: atturēšanās no rīcības (attiecībā uz direktīvu par darba ņēmēju norīkošanu); |
| --- | --- | --- |

3.3.

Atzīstot, ka labākais risinājums var atšķirties atkarībā no direktīvas, un novērtējot iespējamo atkāpes ietekmi, darbības jomu un pamatojumu, dokumentā ir dota priekšroka četriem risinājumiem, lai rīkotos šajā jomā. Tie ir šādi:

—

risinājums Nr. 1: atturēšanās no rīcības (attiecībā uz direktīvu par darba ņēmēju norīkošanu);

| — | risinājums Nr. 2: atkāpe ar nosacījumu, ka tiek piešķirts līdzvērtīgs aizsardzības līmenis (attiecībā uz direktīvu par informēšanu un uzklausīšanu); |
| --- | --- |

—

risinājums Nr. 2: atkāpe ar nosacījumu, ka tiek piešķirts līdzvērtīgs aizsardzības līmenis (attiecībā uz direktīvu par informēšanu un uzklausīšanu);

| — | risinājums Nr. 3: atkāpju atcelšana (attiecībā uz direktīvu par Eiropas Uzņēmumu padomi un darba devēja maksātnespēju); |
| --- | --- |

—

risinājums Nr. 3: atkāpju atcelšana (attiecībā uz direktīvu par Eiropas Uzņēmumu padomi un darba devēja maksātnespēju);

| — | risinājums Nr. 4: noteikumu pielāgošana nozares īpatnībām, ieviešot īpašus noteikumus (attiecībā uz direktīvu par kolektīvo atlaišanu un par uzņēmumu īpašnieka maiņu). |
| --- | --- |

—

risinājums Nr. 4: noteikumu pielāgošana nozares īpatnībām, ieviešot īpašus noteikumus (attiecībā uz direktīvu par kolektīvo atlaišanu un par uzņēmumu īpašnieka maiņu).

4.   Rīcības pamatprincipi

| 4.1. | Zaļajā grāmatā “Ceļā uz turpmāko ES jūrniecības politiku” (9) ir analizēts jautājums par iespēju piešķirt atkāpes jūrniecības nozarēs, ņemot vērā ES tiesību aktus darba tiesību un sociālajā jomā, kā arī jautājums par šo atkāpju pārskatīšanu ciešā sadarbībā ar sociālajiem partneriem; turklāt zaļajā grāmatā ir uzsvērta nozīme, kāda konkurētspējas aspektā ir ar jūrniecību saistītai zinātībai un ilgtspējīgai nodarbinātībai šajā nozarē, kurā Eiropas jūrnieku skaits samazinās. |
| --- | --- |

4.1.

Zaļajā grāmatā “Ceļā uz turpmāko ES jūrniecības politiku” (9) ir analizēts jautājums par iespēju piešķirt atkāpes jūrniecības nozarēs, ņemot vērā ES tiesību aktus darba tiesību un sociālajā jomā, kā arī jautājums par šo atkāpju pārskatīšanu ciešā sadarbībā ar sociālajiem partneriem; turklāt zaļajā grāmatā ir uzsvērta nozīme, kāda konkurētspējas aspektā ir ar jūrniecību saistītai zinātībai un ilgtspējīgai nodarbinātībai šajā nozarē, kurā Eiropas jūrnieku skaits samazinās.

| 4.2. | Komisija 2007. gada 10. oktobra paziņojumā (10) apņēmās pilnveidot tiesisko regulējumu, kas attiecas uz jūrniecības profesijām, norādot, ka šo profesiju darba ņēmēju izslēgšana no dažu direktīvu darbības jomas varētu arī nebūt pilnībā pamatota. |
| --- | --- |

4.2.

Komisija 2007. gada 10. oktobra paziņojumā (10) apņēmās pilnveidot tiesisko regulējumu, kas attiecas uz jūrniecības profesijām, norādot, ka šo profesiju darba ņēmēju izslēgšana no dažu direktīvu darbības jomas varētu arī nebūt pilnībā pamatota.

| 4.3. | Pie tam zilajā grāmatā par integrētu Eiropas Savienības jūrniecības politiku Komisija apstiprina savu apņemšanos ciešā sadarbībā ar sociālajiem partneriem pārskatīt ES darba tiesību aktu jomas, no kurām jūrniecības nozares ir izslēgtas (11), lai gan viens no integrētās jūrniecības politikas (IJP) mērķiem ir sniegt kvantitatīvu un kvalitatīvu atbalstu nodarbinātībai un profesionālajai kvalifikācijai šajā nozarē, ņemot vērā satraucošo darbavietu skaita samazināšanos jūrniecības profesijās. |
| --- | --- |

4.3.

Pie tam zilajā grāmatā par integrētu Eiropas Savienības jūrniecības politiku Komisija apstiprina savu apņemšanos ciešā sadarbībā ar sociālajiem partneriem pārskatīt ES darba tiesību aktu jomas, no kurām jūrniecības nozares ir izslēgtas (11), lai gan viens no integrētās jūrniecības politikas (IJP) mērķiem ir sniegt kvantitatīvu un kvalitatīvu atbalstu nodarbinātībai un profesionālajai kvalifikācijai šajā nozarē, ņemot vērā satraucošo darbavietu skaita samazināšanos jūrniecības profesijās.

| 4.4. | Vienā no rezolūcijām (12) Eiropas Parlaments prasīja, lai visiem darba ņēmējiem būtu vienāds aizsardzības līmenis, neizslēdzot dažas grupas no spēkā esošās aizsardzības sistēmas, kā tas bieži notiek ar jūrniekiem, kuģa apkalpes darbiniekiem un atklātā jūrā strādājošiem; Parlaments arī prasīja tiesību aktus efektīvi attiecināt uz visām personām neatkarīgi no darba vietas. |
| --- | --- |

4.4.

Vienā no rezolūcijām (12) Eiropas Parlaments prasīja, lai visiem darba ņēmējiem būtu vienāds aizsardzības līmenis, neizslēdzot dažas grupas no spēkā esošās aizsardzības sistēmas, kā tas bieži notiek ar jūrniekiem, kuģa apkalpes darbiniekiem un atklātā jūrā strādājošiem; Parlaments arī prasīja tiesību aktus efektīvi attiecināt uz visām personām neatkarīgi no darba vietas.

| 4.5. | Vēl nesen Komisija paziņojumā par “Jūras nozaru izaugsmi” (13) atkārtoti apstiprināja mērķi radīt vairāk kvalitatīvu darbvietu jūrniecības nozarē, un Eiropas ministri, kas atbild par integrēto jūrniecības politiku, šo mērķi nostiprināja Limasolas deklarācijā (14). |
| --- | --- |

4.5.

Vēl nesen Komisija paziņojumā par “Jūras nozaru izaugsmi” (13) atkārtoti apstiprināja mērķi radīt vairāk kvalitatīvu darbvietu jūrniecības nozarē, un Eiropas ministri, kas atbild par integrēto jūrniecības politiku, šo mērķi nostiprināja Limasolas deklarācijā (14).

5.   Piezīmes

| 5.1. | EESK norāda, ka direktīvas priekšlikums, kura izstrāde notika pēc plašas kā īpašas, tā vispārējas apspriešanās, ir tieši saistīts ar iepriekš minētajiem rīcības pamatprincipiem un veido loģisku turpinājumu mērķiem, saistībām un apsvērumiem, kas tika izteikti par jūrniecības profesiju nākotni, lai noteiktu efektīvu reglamentējošu sistēmu, kurā būtu ņemts vērā pasaules konteksts, kādā attīstās jūrniecības nozare. |
| --- | --- |

5.1.

EESK norāda, ka direktīvas priekšlikums, kura izstrāde notika pēc plašas kā īpašas, tā vispārējas apspriešanās, ir tieši saistīts ar iepriekš minētajiem rīcības pamatprincipiem un veido loģisku turpinājumu mērķiem, saistībām un apsvērumiem, kas tika izteikti par jūrniecības profesiju nākotni, lai noteiktu efektīvu reglamentējošu sistēmu, kurā būtu ņemts vērā pasaules konteksts, kādā attīstās jūrniecības nozare.

| 5.2. | EESK uzskata, ka direktīvas priekšlikums atbilst citām politikas jomām un horizontālajiem mērķiem, piemēram, stratēģijai “Eiropa 2020”, sevišķi attiecībā uz nodarbinātību, un “Jaunu prasmju un darba vietu programmai” (15), kuras pamatmērķi ir uzlabot darba apstākļu kvalitāti, bet jo īpaši pārskatīt pašreizējos tiesību aktus, lai izstrādātu viedāku tiesisko regulējumu nodarbinātības, veselības un darba drošības jomā. |
| --- | --- |

5.2.

EESK uzskata, ka direktīvas priekšlikums atbilst citām politikas jomām un horizontālajiem mērķiem, piemēram, stratēģijai “Eiropa 2020”, sevišķi attiecībā uz nodarbinātību, un “Jaunu prasmju un darba vietu programmai” (15), kuras pamatmērķi ir uzlabot darba apstākļu kvalitāti, bet jo īpaši pārskatīt pašreizējos tiesību aktus, lai izstrādātu viedāku tiesisko regulējumu nodarbinātības, veselības un darba drošības jomā.

| 5.3. | EESK jau vērsa uzmanību uz jūrnieku un zvejnieku izslēgšanu no ES tiesību aktiem sociālajā jomā un uzstāja uz nepieciešamību izbeigt diskrimināciju neatkarīgi no iemesla un visās jomās, kur tas ir lietderīgi; Komiteja aicināja Komisiju ciešā sadarbībā ar sociālajiem partneriem pārskatīt šīs atkāpes (16). |
| --- | --- |

5.3.

EESK jau vērsa uzmanību uz jūrnieku un zvejnieku izslēgšanu no ES tiesību aktiem sociālajā jomā un uzstāja uz nepieciešamību izbeigt diskrimināciju neatkarīgi no iemesla un visās jomās, kur tas ir lietderīgi; Komiteja aicināja Komisiju ciešā sadarbībā ar sociālajiem partneriem pārskatīt šīs atkāpes (16).

| 5.4. | Iepriekšējos atzinumos (17) EESK arī izteica attiecīgas piezīmes un ieteikumus par virkni problēmjautājumu saistībā ar jūrniecības politiku un darīja zināmu savu nostāju vispārējos nodarbinātības un sociālās politikas jautājumos, kas saistīti ar jūrniecības profesijām, kā arī, konkrētāk, jautājumos, kuri skar izglītību, apmācību, sertifikāciju, darbā pieņemšanu un drošību jūrā; Komiteja uzsvēra nepieciešamību mudināt un piesaistīt jauniešus jūrnieka karjerai, un tos noturēt, nodrošinot augstu zinātības un specializācijas līmeni jūrniecības profesiju grupā (“jūrniecības klasteros”) Eiropā. |
| --- | --- |

5.4.

Iepriekšējos atzinumos (17) EESK arī izteica attiecīgas piezīmes un ieteikumus par virkni problēmjautājumu saistībā ar jūrniecības politiku un darīja zināmu savu nostāju vispārējos nodarbinātības un sociālās politikas jautājumos, kas saistīti ar jūrniecības profesijām, kā arī, konkrētāk, jautājumos, kuri skar izglītību, apmācību, sertifikāciju, darbā pieņemšanu un drošību jūrā; Komiteja uzsvēra nepieciešamību mudināt un piesaistīt jauniešus jūrnieka karjerai, un tos noturēt, nodrošinot augstu zinātības un specializācijas līmeni jūrniecības profesiju grupā (“jūrniecības klasteros”) Eiropā.

| 5.5. | Joprojām aktuāli ir EESK atzinumā “Stratēģiskie mērķi un ieteikumi ES jūras transporta politikai 2018. gada perspektīvā” izklāstītie ieteikumi attiecībā uz cilvēkresursiem, kompetencēm un zinātību jūrniecības jomā, kā arī pasākumiem, kurus Komiteja iesaka, lai cīnītos pret jūras pirātismu (18), kas, tāpat kā jūrnieku iesaistīšana noziedzīgā darbībā, liek novērsties no jūrniecības profesijām. |
| --- | --- |

5.5.

Joprojām aktuāli ir EESK atzinumā “Stratēģiskie mērķi un ieteikumi ES jūras transporta politikai 2018. gada perspektīvā” izklāstītie ieteikumi attiecībā uz cilvēkresursiem, kompetencēm un zinātību jūrniecības jomā, kā arī pasākumiem, kurus Komiteja iesaka, lai cīnītos pret jūras pirātismu (18), kas, tāpat kā jūrnieku iesaistīšana noziedzīgā darbībā, liek novērsties no jūrniecības profesijām.

| 5.6. | EESK konstatē: lai arī plašās vispārējās un īpašās konsultācijas skaidri parādīja pretrunīgus viedokļus, spriežot par šāda veida atkāpju pamatotību vai nepamatotību un pamatotības gadījumā nosakot, kuras atkāpes tās ir, vienprātīgs viedoklis pausts par nepieciešamību nodrošināt godīgas konkurences nosacījumus un par nozīmi, kāda var būt ES tiesību aktiem. Tomēr Komiteja ir sarūgtināta, ka, neraugoties uz notikušajām rakstiskajām konsultācijām, jautājums nav iekļauts Sociālā dialoga komitejas darba kartībā. |
| --- | --- |

5.6.

EESK konstatē: lai arī plašās vispārējās un īpašās konsultācijas skaidri parādīja pretrunīgus viedokļus, spriežot par šāda veida atkāpju pamatotību vai nepamatotību un pamatotības gadījumā nosakot, kuras atkāpes tās ir, vienprātīgs viedoklis pausts par nepieciešamību nodrošināt godīgas konkurences nosacījumus un par nozīmi, kāda var būt ES tiesību aktiem. Tomēr Komiteja ir sarūgtināta, ka, neraugoties uz notikušajām rakstiskajām konsultācijām, jautājums nav iekļauts Sociālā dialoga komitejas darba kartībā.

| 5.7. | EESK uzsver piezīmi, ko izteica Darba grupa par nodarbinātību un konkurētspēju jūrniecībā (19); tā norādīja, ka sakarā ar komunikācijas tehnoloģiju attīstību aktualitāti zaudējušas dažas atkāpes (galvenokārt informēšanas un uzklausīšanas jomā), kuras eventuāli varēja pamatot ar kuģniecībai raksturīgo mobilitāti un apgrūtināto saziņu ar kuģiem jūrā. |
| --- | --- |

5.7.

EESK uzsver piezīmi, ko izteica Darba grupa par nodarbinātību un konkurētspēju jūrniecībā (19); tā norādīja, ka sakarā ar komunikācijas tehnoloģiju attīstību aktualitāti zaudējušas dažas atkāpes (galvenokārt informēšanas un uzklausīšanas jomā), kuras eventuāli varēja pamatot ar kuģniecībai raksturīgo mobilitāti un apgrūtināto saziņu ar kuģiem jūrā.

| 5.8. | EESK norāda, ka uz kuģiem informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) ieviešana notiek pakāpeniski un ka dažos gadījumos būs vajadzīgs laiks, lai kuģi būtu pilnībā aprīkoti, jo ir zināmas tehniskas grūtības, kas jo sevišķi skar mazos un vidējos uzņēmumus. Tādēļ EESK mudina Komisiju izstrādāt šajā jautājumā satvaru, kurā būtu ietverti atbalsta pasākumi ieguldījumiem un apmācībai šajā nozarē, lai varētu efektīvi piemērot direktīvas priekšlikumu. |
| --- | --- |

5.8.

EESK norāda, ka uz kuģiem informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) ieviešana notiek pakāpeniski un ka dažos gadījumos būs vajadzīgs laiks, lai kuģi būtu pilnībā aprīkoti, jo ir zināmas tehniskas grūtības, kas jo sevišķi skar mazos un vidējos uzņēmumus. Tādēļ EESK mudina Komisiju izstrādāt šajā jautājumā satvaru, kurā būtu ietverti atbalsta pasākumi ieguldījumiem un apmācībai šajā nozarē, lai varētu efektīvi piemērot direktīvas priekšlikumu.

| 5.9. | EESK atgādina, ka Eiropas Savienībai ir vadošā loma jautājumos par darba tiesībām, un aicina Komisiju uzņemties vadību starptautisko standartu pilnveidošanas pasākumos, lai visas dalībvalstis ratificētu Starptautiskās Darba organizācijas (ILO) 2006. gada Konvenciju par darbu jūrniecībā, un izvērst plašu starptautisku sadarbību ar mērķi ieviest efektīvāku īstenošanas mehānismu, likt valstīm, kas parakstījušas minēto Konvenciju, ievērot ILO obligātās darba tiesību normas, kā arī palielināt to valstu skaitu, kuras šo Konvenciju ratificēs. Lai arī EESK atbalsta ILO 2006. gada Konvenciju par darbu jūrniecībā, tomēr jāuzsver, ka ir atzīts, ka tā nenodrošina tādas pašas tiesības kā minētās direktīvas. |
| --- | --- |

5.9.

EESK atgādina, ka Eiropas Savienībai ir vadošā loma jautājumos par darba tiesībām, un aicina Komisiju uzņemties vadību starptautisko standartu pilnveidošanas pasākumos, lai visas dalībvalstis ratificētu Starptautiskās Darba organizācijas (ILO) 2006. gada Konvenciju par darbu jūrniecībā, un izvērst plašu starptautisku sadarbību ar mērķi ieviest efektīvāku īstenošanas mehānismu, likt valstīm, kas parakstījušas minēto Konvenciju, ievērot ILO obligātās darba tiesību normas, kā arī palielināt to valstu skaitu, kuras šo Konvenciju ratificēs. Lai arī EESK atbalsta ILO 2006. gada Konvenciju par darbu jūrniecībā, tomēr jāuzsver, ka ir atzīts, ka tā nenodrošina tādas pašas tiesības kā minētās direktīvas.

| 5.10. | Lai mainītu tendenci saistībā ar jūrnieku darbavietu skaita samazināšanos, obligāts priekšnoteikums ir pasākumi, kas kopā ar ierosinātajām institucionālajām izmaiņām veicinātu piemērotu izglītību un apmācību jūrniecības jomā un sekmētu visaugstākā līmeņa kvalifikāciju, kas nodrošina darba iespējas, kā arī dažādu nozaru profesionālās mobilitātes stimulēšana. |
| --- | --- |

5.10.

Lai mainītu tendenci saistībā ar jūrnieku darbavietu skaita samazināšanos, obligāts priekšnoteikums ir pasākumi, kas kopā ar ierosinātajām institucionālajām izmaiņām veicinātu piemērotu izglītību un apmācību jūrniecības jomā un sekmētu visaugstākā līmeņa kvalifikāciju, kas nodrošina darba iespējas, kā arī dažādu nozaru profesionālās mobilitātes stimulēšana.

| 5.11. | Turklāt tikpat svarīgi ir atbalstīt mazos un vidējos uzņēmumus, kas ir ES jūrniecības pamatu pamats un kuras ir smagi cietušas krīzes dēļ, veicināt sadarbību, kas var stimulēt inovāciju un izvērst jaunus uzņēmējdarbības veidus, un kopumā pastāvīgi atbalstīt ES jūrniecības nozares īpašo uzņēmējdarbību un minētās nozares iestādes. |
| --- | --- |

5.11.

Turklāt tikpat svarīgi ir atbalstīt mazos un vidējos uzņēmumus, kas ir ES jūrniecības pamatu pamats un kuras ir smagi cietušas krīzes dēļ, veicināt sadarbību, kas var stimulēt inovāciju un izvērst jaunus uzņēmējdarbības veidus, un kopumā pastāvīgi atbalstīt ES jūrniecības nozares īpašo uzņēmējdarbību un minētās nozares iestādes.

| 5.12. | ES ekonomiskajām un sociālajām interesēm būtiski svarīgu jūrniecības profesiju grupu (“jūrniecības klasteru”) stiprināšana un labāka izmantošana var arī palīdzēt atrast alternatīvas nodarbinātības iespējas zvejniekiem un sievietēm. |
| --- | --- |

5.12.

ES ekonomiskajām un sociālajām interesēm būtiski svarīgu jūrniecības profesiju grupu (“jūrniecības klasteru”) stiprināšana un labāka izmantošana var arī palīdzēt atrast alternatīvas nodarbinātības iespējas zvejniekiem un sievietēm.

| 5.13. | EESK norāda: lai palielinātu ticamību turpmākajiem pētījumiem par nodarbinātību jūrniecības nozarē, ir jāsāk sistemātiski vākt datus un saskaņot to avotus, jo to sniegtie skaitļi ievērojami atšķiras. |
| --- | --- |

5.13.

EESK norāda: lai palielinātu ticamību turpmākajiem pētījumiem par nodarbinātību jūrniecības nozarē, ir jāsāk sistemātiski vākt datus un saskaņot to avotus, jo to sniegtie skaitļi ievērojami atšķiras.

| 5.14. | EESK atzinīgi vērtē to, ka paredzēts atcelt (direktīvas priekšlikuma 1. pants) iespēju no Darba devēja maksātnespējas direktīvas izslēgt zvejniekus, kuru atlīdzību nosaka nozvejas apjoms. |
| --- | --- |

5.14.

EESK atzinīgi vērtē to, ka paredzēts atcelt (direktīvas priekšlikuma 1. pants) iespēju no Darba devēja maksātnespējas direktīvas izslēgt zvejniekus, kuru atlīdzību nosaka nozvejas apjoms.

| 5.15. | Attiecībā uz Direktīvu 2001/23/EK (uzņēmumu īpašnieka maiņa) EESK vērš uzmanību uz īpašo kārtību, kas nosaka kuģu nodošanu ar karoga maiņu, un norāda, ka var būt gadījumi, kad jūrnieki tiek nodarbināti ar atšķirīgiem vai neizdevīgākiem nosacījumiem, jo piemērojamie koplīgumi atšķiras. Šajā sakarā Komiteja uzsver, ka Komisijai jānosaka jauni noteikumi, kuri nodrošinātu minētās direktīvas piemērošanu kuģu nodošanai ar karoga maiņu tādā veidā, lai sasniegtais rezultāts nebūtu pretējs gaidītajam, proti, lai netiktu ierobežotas jūrnieku tiesības. Komiteja aicina Komisiju ņemt vērā iepriekš minētās piezīmes. |
| --- | --- |

5.15.

Attiecībā uz Direktīvu 2001/23/EK (uzņēmumu īpašnieka maiņa) EESK vērš uzmanību uz īpašo kārtību, kas nosaka kuģu nodošanu ar karoga maiņu, un norāda, ka var būt gadījumi, kad jūrnieki tiek nodarbināti ar atšķirīgiem vai neizdevīgākiem nosacījumiem, jo piemērojamie koplīgumi atšķiras. Šajā sakarā Komiteja uzsver, ka Komisijai jānosaka jauni noteikumi, kuri nodrošinātu minētās direktīvas piemērošanu kuģu nodošanai ar karoga maiņu tādā veidā, lai sasniegtais rezultāts nebūtu pretējs gaidītajam, proti, lai netiktu ierobežotas jūrnieku tiesības. Komiteja aicina Komisiju ņemt vērā iepriekš minētās piezīmes.

| 5.16. | EESK uzsver, ka saistībā ar Direktīvu 98/59/EK par kolektīvo atlaišanu Eiropas Komisija cenšas ņemt vērā jūras transporta un darba īpatnības jūrniecībā, un uzstāj, ka ir jānodrošina darba līgumu un ieguldījumu garantiju juridiskā noteiktība, kā arī sociālā dempinga un negodīgas konkurences apkarošana. |
| --- | --- |

5.16.

EESK uzsver, ka saistībā ar Direktīvu 98/59/EK par kolektīvo atlaišanu Eiropas Komisija cenšas ņemt vērā jūras transporta un darba īpatnības jūrniecībā, un uzstāj, ka ir jānodrošina darba līgumu un ieguldījumu garantiju juridiskā noteiktība, kā arī sociālā dempinga un negodīgas konkurences apkarošana.

| 5.17. | EESK ierosina Direktīvas 2008/94/EK par darba ņēmēju aizsardzību to darba devēja maksātnespējas gadījumā 1. panta 2. punktu grozīt šādi:
  “Neskarot nākamo teikumu, dalībvalstis izņēmuma kārtā drīkst neattiecināt šīs direktīvas piemērošanas jomu uz dažu kategoriju darba ņēmējiem, pamatojoties uz pastāvošām cita veida garantijām, ja konstatē, ka tās sniedz attiecīgajai personai līdzvērtīgas pakāpes nodrošinājumu, kāds izriet no šīs direktīvas. Iepriekšminēto noteikumu nekādā gadījumā nedrīkst interpretēt kā atļauju izslēgt jūrniekus vai zvejniekus.” |
| --- | --- |

5.17.

EESK ierosina Direktīvas 2008/94/EK par darba ņēmēju aizsardzību to darba devēja maksātnespējas gadījumā 1. panta 2. punktu grozīt šādi:

“Neskarot nākamo teikumu, dalībvalstis izņēmuma kārtā drīkst neattiecināt šīs direktīvas piemērošanas jomu uz dažu kategoriju darba ņēmējiem, pamatojoties uz pastāvošām cita veida garantijām, ja konstatē, ka tās sniedz attiecīgajai personai līdzvērtīgas pakāpes nodrošinājumu, kāds izriet no šīs direktīvas. Iepriekšminēto noteikumu nekādā gadījumā nedrīkst interpretēt kā atļauju izslēgt jūrniekus vai zvejniekus.”

| 5.18. | EESK uzskata, ka gaidāmās direktīvas noteikums par tās pārskatīšanu (7. pants), kura mērķis ir pārraudzīt galvenokārt 4. un 5. panta īstenošanu un piemērošanu attiecībā uz diviem būtiskiem problēmjautājumiem, proti, kuģa pārreģistrēšana no ES valstīm un jūrnieku nodarbinātības līmenis ES, garantē, ka ierosinātie pasākumi tiks īstenoti, ņemot vērā nozares īpatnības. |
| --- | --- |

5.18.

EESK uzskata, ka gaidāmās direktīvas noteikums par tās pārskatīšanu (7. pants), kura mērķis ir pārraudzīt galvenokārt 4. un 5. panta īstenošanu un piemērošanu attiecībā uz diviem būtiskiem problēmjautājumiem, proti, kuģa pārreģistrēšana no ES valstīm un jūrnieku nodarbinātības līmenis ES, garantē, ka ierosinātie pasākumi tiks īstenoti, ņemot vērā nozares īpatnības.

| 5.19. | EESK uzsver, ka darba devējiem un darba ņēmējiem jāuzņemas noteicošā loma jautājumos, kas skar darba tiesības. Komiteja ir pārliecināta, ka sociālie partneri sniegs izšķirīgu ieguldījumu paraugprakses paplašināšanā un izplatīšanā, lai piesaistītu jauniešus profesionālajai karjerai jūrniecības nozarē, kā arī nodarbinātības iespēju palielināšanā ES jūrniecības nozarē, un ka viņi izmantos sociālo dialogu, lai izskatāmā likumdošanas iniciatīva tiktu piemērota pareizi un lietderīgi. |
| --- | --- |

5.19.

EESK uzsver, ka darba devējiem un darba ņēmējiem jāuzņemas noteicošā loma jautājumos, kas skar darba tiesības. Komiteja ir pārliecināta, ka sociālie partneri sniegs izšķirīgu ieguldījumu paraugprakses paplašināšanā un izplatīšanā, lai piesaistītu jauniešus profesionālajai karjerai jūrniecības nozarē, kā arī nodarbinātības iespēju palielināšanā ES jūrniecības nozarē, un ka viņi izmantos sociālo dialogu, lai izskatāmā likumdošanas iniciatīva tiktu piemērota pareizi un lietderīgi.

Briselē, 2014. gada 25. martā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  Sulpice, Guy, 2011, “Study on EU Seafarers Employment: Final Report”. (“Pētījums par jūrnieku nodarbinātību ES. Nobeiguma ziņojums”), Eiropas Komisija, Mobilitātes un transporta ģenerāldirektorāts, C direktorāts, Jūras transports (MOVE/C1/2010/148/SI2.588190), 34. lpp.

1

Sulpice, Guy

Study on EU Seafarers Employment: Final Report

(2)  Ibid., 35. lpp.

2

Ibid.

(3)  SWD(2013) 0461 final.

3

(4)  Eiropas Kopienas Kuģu īpašnieku asociācija (EKKĪA), 2011.-2012. gada ziņojums.

4

(5)  Eurostat, Nozvejas statistika, 2012. gada septembris.

5

Eurostat

(6)  Silos, J. M., Piniella, F., Monedero, J., & Walliser, J. (2012). Trends in the global market for crews: A case study. Marine Policy, 36(4), 845.–858. lpp.

6

Silos, J. M.

Piniella, F.

Monedero, J.

& Walliser, J.

Trends in the global market for crews: A case study. Marine Policy

(7)  COM(2006) 275 final, II sadaļa, Pielikums, 2.5. nodaļa.

7

(8)  Runa ir par Direktīvu 2008/94/EK par darba ņēmēju aizsardzību to darba devēja maksātnespējas gadījumā, 2009/38/EK par to, kā izveidot Eiropas Uzņēmumu padomi, 2002/14/EK, ar ko izveido vienotu sistēmu darbinieku informēšanai un uzklausīšanai, 98/59/EK par kolektīvo atlaišanu, 2001/23/EK par darbinieku tiesību aizsardzību uzņēmumu īpašnieka maiņas gadījumā un 96/71/EK par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā.

8

(9)  COM(2006) 275, 2006. gada 7. jūnijs, 2.5. nodaļa.

9

(10)  COM(2007) 591, 2007. gada 10. oktobris.

10

(11)  COM(2007) 575, 2007. gada 10. oktobris.

11

(12)  2007/2023(INI), 2007. gada 11. jūlijs.

12

(13)  COM(2012) 494 final, 2012. gada 13. septembris.

13

(14)  Limasolas deklarācija, 2012. gada 7. oktobris.

14

(15)  COM(2010) 682 final, 2010. gada 23. novembris.

15

(16)  OV C 168, 2007. gada 20. jūlijs, 50.-56. lpp.

16

(17)  OV C 158, 1997. gada 26. maijs, 11. lpp.; OV C 14, 2001. gada 16. janvāris, 41. lpp.; OV C 80, 2002. gada 3. aprīlis, 9.-14. lpp.; OV C 133, 2003. gada 6. jūnijs, 23.-25. lpp.; OV C 157, 2005. gada 28. jūnijs, 42.-47. lpp.; OV C 157, 2005. gada 28. jūnijs, 53.-55. lpp.; OV C 318, 2006. gada 23. decembris, 195.-201. lpp.; OV C 97, 2007. gada 28. aprīlis, 33.-34. lpp.; OV C 168, 2007. gada 20. jūlijs, 50.-56. lpp.; OV C 97, 2007. gada 28. aprīlis, 33.-34. lpp.; OV C 211, 2008. gada 19. augusts, 31.-36. lpp.; OV C 151, 2008. gada 17. jūnijs, 35. lpp.; OV C 255, 2010. gada 22. septembris, 103.-109. lpp.; OV C 107, 2011. gada 6. aprīlis, 64.-67. lpp.; OV C 248, 2011. gada 25. augusts, 22.-30. lpp.; OV C 24, 2012. gada 28. janvāris, 146.-153. lpp.; OV C 76, 2013. gada 14. marts, 15.-19. lpp.; OV C 161, 2013. gada 6. jūnijs, 87.-92. lpp.; OV C 43, 2012. gada 15. februāris, 69.-72. lpp.; OV C 299, 2012. gada 4. oktobris, 153.-157. lpp.; TEN/533 2013. gada 16. jūnija atzinums par Komisijas paziņojumu COM(2013) 510 final.

17

(18)  OV C 255, 2010. gada 22. septembris, 103.-109. lpp. un OV C 76, 2013. gada 14. marts, 15.-19. lpp.

18

(19)  http://ec.europa.eu/transport/modes/maritime/seafarers/doc/2011-06-09-tfmec.pdf.

19

---

| 16.7.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 226/40 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 226/40

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2011/96/ES par kopējo sistēmu nodokļu uzlikšanai, ko piemēro mātesuzņēmumiem un meitasuzņēmumiem, kuri atrodas dažādās dalībvalstīs”

COM(2013) 814 final – 2013/0400 (CNS)

2014/C 226/07

Ziņotājs: DANDEA kgs

Eiropas Savienības Padome saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 115. pantu 2013. gada 16. decembrī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2011/96/ES par kopējo sistēmu nodokļu uzlikšanai, ko piemēro mātesuzņēmumiem un meitasuzņēmumiem, kuri atrodas dažādās dalībvalstīs”

COM(2013) 814 final – 2013/0400 (CNS).

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2014. gada 13. martā (ziņotājs: Dandea kgs).

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 497. plenārajā sesijā, kas notika 2014. gada 25. un 26. martā (2014. gada 25. marta sēdē), ar 145 balsīm par, 3 balsīm pret un 10 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK atzinīgi vērtē priekšlikumu direktīvai (1), ar ko groza Direktīvu 2011/96/ES par kopējo sistēmu nodokļu uzlikšanai, ko piemēro mātesuzņēmumiem un meitasuzņēmumiem, kuri atrodas dažādās dalībvalstīs (mātesuzņēmumu un meitasuzņēmumu direktīvu), un uzskata, ka tas ir svarīgs solis, lai īstenotu rīcības plānu, kā pastiprināt cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas (2). |
| --- | --- |

1.1.

EESK atzinīgi vērtē priekšlikumu direktīvai (1), ar ko groza Direktīvu 2011/96/ES par kopējo sistēmu nodokļu uzlikšanai, ko piemēro mātesuzņēmumiem un meitasuzņēmumiem, kuri atrodas dažādās dalībvalstīs (mātesuzņēmumu un meitasuzņēmumu direktīvu), un uzskata, ka tas ir svarīgs solis, lai īstenotu rīcības plānu, kā pastiprināt cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas (2).

| 1.2. | Katru gadu dalībvalstis cieš miljardiem euro lielus zaudējumus, kurus rada krāpšana nodokļu jomā un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, kā arī nodokļu agresīva plānošana, kas visbiežāk izpaužas kā valstu tiesību aktu trūkumu vai šo tiesību aktu asimetrijas izmantošana; tādēļ EESK uzskata par pamatotu Komisijas priekšlikumu īstenot vispārēju noteikumu par ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu, kas ir ierosināts tās ieteikumā (3). |
| --- | --- |

1.2.

Katru gadu dalībvalstis cieš miljardiem euro lielus zaudējumus, kurus rada krāpšana nodokļu jomā un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, kā arī nodokļu agresīva plānošana, kas visbiežāk izpaužas kā valstu tiesību aktu trūkumu vai šo tiesību aktu asimetrijas izmantošana; tādēļ EESK uzskata par pamatotu Komisijas priekšlikumu īstenot vispārēju noteikumu par ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu, kas ir ierosināts tās ieteikumā (3).

| 1.3. | EESK atbalsta pārrobežu grupām piemērojamo uzņēmumu nodokļu sistēmu standartizāciju, jo dažās situācijās pašreizējās direktīvas noteikumi ļauj šīm grupām piemērot hibrīda finanšu instrumentus, kas nodrošina nodokļu priekšrocības, kuras izraisa konkurences kropļojumus vienotajā tirgū. |
| --- | --- |

1.3.

EESK atbalsta pārrobežu grupām piemērojamo uzņēmumu nodokļu sistēmu standartizāciju, jo dažās situācijās pašreizējās direktīvas noteikumi ļauj šīm grupām piemērot hibrīda finanšu instrumentus, kas nodrošina nodokļu priekšrocības, kuras izraisa konkurences kropļojumus vienotajā tirgū.

| 1.4. | Ņemot vērā vispārējā ļaunprātīgas izmantošanas novēršanas noteikuma vispārīgo raksturu, EESK iesaka dalībvalstīm izskatāmās direktīvas īstenošanas brīdī ņemt vērā Komisijas ieteikumu par agresīvu nodokļu plānošanu un interpretāciju, ko sniedza Eiropas Savienības Tiesa. Tā noteica principu, saskaņā ar kuru dalībvalstis ļaunprātīgas komercprakses apkarošanā nedrīkst pārsniegt Kopienas tiesībās noteiktā vispārējā principa robežas. EESK iesaka Komisijai izstrādāt ieteikumu, kas palīdzētu dalībvalstīm transponēt direktīvu juridiski maksimāli precīzi. |
| --- | --- |

1.4.

Ņemot vērā vispārējā ļaunprātīgas izmantošanas novēršanas noteikuma vispārīgo raksturu, EESK iesaka dalībvalstīm izskatāmās direktīvas īstenošanas brīdī ņemt vērā Komisijas ieteikumu par agresīvu nodokļu plānošanu un interpretāciju, ko sniedza Eiropas Savienības Tiesa. Tā noteica principu, saskaņā ar kuru dalībvalstis ļaunprātīgas komercprakses apkarošanā nedrīkst pārsniegt Kopienas tiesībās noteiktā vispārējā principa robežas. EESK iesaka Komisijai izstrādāt ieteikumu, kas palīdzētu dalībvalstīm transponēt direktīvu juridiski maksimāli precīzi.

| 1.5. | EESK prasa arī dalībvalstīm transponēšanas procedūras ietvaros censties pēc iespējas juridiski skaidrāk definēt konceptus, kas minēti 1.a panta 2. punktā, lai nodrošinātu pēc iespējas pareizāku direktīvas īstenošanu, neradot sarežģītas situācijas uzņēmējiem vai nodokļu administrācijām. Tāpat tādus jēdzienus kā “mākslīgs darījums”, “saprātīgas uzņēmējdarbības veikšana” vai “apļveida darījumi” ir nepieciešams transponēt juridiski maksimāli skaidri, lai netiktu radītas piemērošanas grūtības uzņēmumiem, nodokļu administrācijām vai tiesu sistēmai. |
| --- | --- |

1.5.

EESK prasa arī dalībvalstīm transponēšanas procedūras ietvaros censties pēc iespējas juridiski skaidrāk definēt konceptus, kas minēti 1.a panta 2. punktā, lai nodrošinātu pēc iespējas pareizāku direktīvas īstenošanu, neradot sarežģītas situācijas uzņēmējiem vai nodokļu administrācijām. Tāpat tādus jēdzienus kā “mākslīgs darījums”, “saprātīgas uzņēmējdarbības veikšana” vai “apļveida darījumi” ir nepieciešams transponēt juridiski maksimāli skaidri, lai netiktu radītas piemērošanas grūtības uzņēmumiem, nodokļu administrācijām vai tiesu sistēmai.

2.   Komisijas priekšlikums

| 2.1. | Komisijas priekšlikuma mērķis ir risināt hibrīda finanšu instrumentu neatbilstības, kas pastāv valstu tiesību aktos mātesuzņēmumu un meitasuzņēmumu direktīvas piemērošanas jomā, un ieviest vispārēju noteikumu par ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu, lai aizsargātu minētās direktīvas darbību. |
| --- | --- |

2.1.

Komisijas priekšlikuma mērķis ir risināt hibrīda finanšu instrumentu neatbilstības, kas pastāv valstu tiesību aktos mātesuzņēmumu un meitasuzņēmumu direktīvas piemērošanas jomā, un ieviest vispārēju noteikumu par ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu, lai aizsargātu minētās direktīvas darbību.

| 2.2. | Direktīvas priekšlikuma pamatā ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 115. pants, kurā paredzēts, ka Padome var pieņemt direktīvas, lai tuvinātu tādus dalībvalstu normatīvos un administratīvos aktus, kas tieši iespaido iekšējo tirgu; Komisija uzskata, ka šis ir vienīgais iespējamais risinājums, lai ieviestu vispārēju noteikumu par ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu. |
| --- | --- |

2.2.

Direktīvas priekšlikuma pamatā ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 115. pants, kurā paredzēts, ka Padome var pieņemt direktīvas, lai tuvinātu tādus dalībvalstu normatīvos un administratīvos aktus, kas tieši iespaido iekšējo tirgu; Komisija uzskata, ka šis ir vienīgais iespējamais risinājums, lai ieviestu vispārēju noteikumu par ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu.

| 2.3. | Šis priekšlikums ir vajadzīgs, ja vienpusīga dalībvalstu rīcība ar mērķi novērst hibrīda finanšu instrumentu asimetriju, neatrisinātu problēmu, jo tā lielā mērā rodas valstu tiesību aktu mijiedarbības dēļ. |
| --- | --- |

2.3.

Šis priekšlikums ir vajadzīgs, ja vienpusīga dalībvalstu rīcība ar mērķi novērst hibrīda finanšu instrumentu asimetriju, neatrisinātu problēmu, jo tā lielā mērā rodas valstu tiesību aktu mijiedarbības dēļ.

| 2.4. | Lai gan mātesuzņēmumu un meitasuzņēmumu direktīvā ir paredzēta ļaunprātīgas izmantošanas novēršanas klauzula, tā nav pietiekami skaidra un varētu radīt pārpratumus. Vispārēja noteikuma par ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu ieviešana atbilstoši Komisijas ieteikumam ļaus novērst nenoteiktību un nodrošinās dalībvalstis ar efektīvāku instrumentu. |
| --- | --- |

2.4.

Lai gan mātesuzņēmumu un meitasuzņēmumu direktīvā ir paredzēta ļaunprātīgas izmantošanas novēršanas klauzula, tā nav pietiekami skaidra un varētu radīt pārpratumus. Vispārēja noteikuma par ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu ieviešana atbilstoši Komisijas ieteikumam ļaus novērst nenoteiktību un nodrošinās dalībvalstis ar efektīvāku instrumentu.

3.   Vispārīgas un īpašas piezīmes

| 3.1. | EESK ir paudusi atbalstu (4) grozījumiem mātesuzņēmumu un meitasuzņēmumu direktīvā un ieteikusi dalībvalstīm rīkoties tā, lai īstenošana notiktu saprātīgā termiņā. |
| --- | --- |

3.1.

EESK ir paudusi atbalstu (4) grozījumiem mātesuzņēmumu un meitasuzņēmumu direktīvā un ieteikusi dalībvalstīm rīkoties tā, lai īstenošana notiktu saprātīgā termiņā.

| 3.2. | Komiteja prasīja, lai, veicot šo pārskatīšanu, tiktu ieviesta prasība starptautiskiem uzņēmumiem veikt atsevišķu grāmatvedības uzskaiti par katru valsti, kurā uzņēmums darbojas, un precīzi piefiksēt katrā valstī saražotās produkcijas apjomu un gūto peļņu. Šāda veida grāmatvedības uzskaite palīdzētu noteikt uzņēmumus, kas ļaunprātīgi izmanto transfertcenu noteikšanu vai atbalsta agresīvu nodokļu plānošanu. Tāpat Komiteja ieteica ieviest uz kopīgiem noteikumiem balstītu regulējumu uzņēmumu peļņas aplikšanai ar nodokli. EESK ir sarūgtināta, ka izskatāmās direktīvas projekta izstrādē šie aspekti netika pietiekami ņemti vērā. |
| --- | --- |

3.2.

Komiteja prasīja, lai, veicot šo pārskatīšanu, tiktu ieviesta prasība starptautiskiem uzņēmumiem veikt atsevišķu grāmatvedības uzskaiti par katru valsti, kurā uzņēmums darbojas, un precīzi piefiksēt katrā valstī saražotās produkcijas apjomu un gūto peļņu. Šāda veida grāmatvedības uzskaite palīdzētu noteikt uzņēmumus, kas ļaunprātīgi izmanto transfertcenu noteikšanu vai atbalsta agresīvu nodokļu plānošanu. Tāpat Komiteja ieteica ieviest uz kopīgiem noteikumiem balstītu regulējumu uzņēmumu peļņas aplikšanai ar nodokli. EESK ir sarūgtināta, ka izskatāmās direktīvas projekta izstrādē šie aspekti netika pietiekami ņemti vērā.

| 3.3. | EESK iesaka Komisijai sniegt atbalstu dalībvalstīm šīs direktīvas īstenošanā. Šajā sakarā Komisijai vajadzētu sagatavot ieteikumu, kurā no juridiskā viedokļa būtu paskaidroti aspekti saistībā ar to konceptu transponēšanu, kas minēti vispārējā noteikumā par ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu. |
| --- | --- |

3.3.

EESK iesaka Komisijai sniegt atbalstu dalībvalstīm šīs direktīvas īstenošanā. Šajā sakarā Komisijai vajadzētu sagatavot ieteikumu, kurā no juridiskā viedokļa būtu paskaidroti aspekti saistībā ar to konceptu transponēšanu, kas minēti vispārējā noteikumā par ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu.

| 3.4. | EESK vērš uzmanību uz faktu, ka direktīvas īstenošana, pamatojoties uz ļoti vispārīgām definīcijām, var radīt ārkārtīgi sarežģītas situācijas gan uzņēmumiem, gan nodokļu administrācijām. |
| --- | --- |

3.4.

EESK vērš uzmanību uz faktu, ka direktīvas īstenošana, pamatojoties uz ļoti vispārīgām definīcijām, var radīt ārkārtīgi sarežģītas situācijas gan uzņēmumiem, gan nodokļu administrācijām.

| 3.5. | Saistībā ar 1.a panta 2. punkta piemērošanu ir skaidri jādefinē jēdziens “mākslīgs darījums”. Šajā sakarā EESK iesaka dalībvalstīm izmantot Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) rokasgrāmatas vadlīnijas (5), jo sevišķi tās, kas skar uzņēmuma pārstrukturēšanu. Tāpat EESK iesaka ņemt vērā Eiropas Savienības Tiesas judikatūru par “pilnīgi mākslīgām struktūrām”. Darījums nav automātiski jāuzskata par mākslīgu tikai tāpēc, ka tas veikts no fiskālā viedokļa visizdevīgākajā veidā. |
| --- | --- |

3.5.

Saistībā ar 1.a panta 2. punkta piemērošanu ir skaidri jādefinē jēdziens “mākslīgs darījums”. Šajā sakarā EESK iesaka dalībvalstīm izmantot Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) rokasgrāmatas vadlīnijas (5), jo sevišķi tās, kas skar uzņēmuma pārstrukturēšanu. Tāpat EESK iesaka ņemt vērā Eiropas Savienības Tiesas judikatūru par “pilnīgi mākslīgām struktūrām”. Darījums nav automātiski jāuzskata par mākslīgu tikai tāpēc, ka tas veikts no fiskālā viedokļa visizdevīgākajā veidā.

| 3.6. | Saistībā ar 1.a panta 2. punkta b) apakšpunkta piemērošanu EESK uzskata, ka ir skaidri jādefinē jēdziens “saprātīga uzņēmējdarbības veikšana”. Ja šāds formulējums tiktu iekļauts valstu tiesību aktos, bet netiku skaidri definēts, varētu veidoties no juridiskā viedokļa sarežģītas situācijas tajos gadījumos, kad rastos domstarpības par uzņēmējdarbības veikšanu. |
| --- | --- |

3.6.

Saistībā ar 1.a panta 2. punkta b) apakšpunkta piemērošanu EESK uzskata, ka ir skaidri jādefinē jēdziens “saprātīga uzņēmējdarbības veikšana”. Ja šāds formulējums tiktu iekļauts valstu tiesību aktos, bet netiku skaidri definēts, varētu veidoties no juridiskā viedokļa sarežģītas situācijas tajos gadījumos, kad rastos domstarpības par uzņēmējdarbības veikšanu.

| 3.7. | Saistībā ar īstenošanu Komiteja uzskata, ka tāpēc ir nepieciešams precizēt aspektus, kas saistīti ar apļveida darījumiem. Praksē pastāv tādi apļveida darījumi, kas ir ekonomiski pamatoti un kas norisinās, ievērojot tiesību aktu noteikumus. Uz tiem nevajadzētu attiekties tiem fiskālajiem noteikumiem, kuri tiks sagatavoti, ņemot vērā izskatāmo direktīvu. |
| --- | --- |

3.7.

Saistībā ar īstenošanu Komiteja uzskata, ka tāpēc ir nepieciešams precizēt aspektus, kas saistīti ar apļveida darījumiem. Praksē pastāv tādi apļveida darījumi, kas ir ekonomiski pamatoti un kas norisinās, ievērojot tiesību aktu noteikumus. Uz tiem nevajadzētu attiekties tiem fiskālajiem noteikumiem, kuri tiks sagatavoti, ņemot vērā izskatāmo direktīvu.

| 3.8. | EESK iesaka dalībvalstīm, transponējot šo direktīvu, vienkāršot nacionālos tiesību aktus, kuri attiecas uz peļņas nodokļiem. Tas varētu būt pirmais solis ceļā uz tiesību aktu tuvināšanu šajā jomā Eiropas līmenī. |
| --- | --- |

3.8.

EESK iesaka dalībvalstīm, transponējot šo direktīvu, vienkāršot nacionālos tiesību aktus, kuri attiecas uz peļņas nodokļiem. Tas varētu būt pirmais solis ceļā uz tiesību aktu tuvināšanu šajā jomā Eiropas līmenī.

Briselē, 2014. gada 25. martā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2013) 814 final.

1

(2)  COM(2012) 722 final.

2

(3)  C(2012) 8806 final.

3

(4)  OV C 67, 6.03.2014, 68. lpp.

4

(5)  ESAO nodokļu paraugkonvencija, C5 nodaļa, 9181. un 9182. pants.

5

---

| 16.7.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 226/43 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 226/43

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 861/2007 (2007. gada 11. jūlijs), ar ko izveido Eiropas procedūru maza apmēra prasībām, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1896/2006 (2006. gada 12. decembris), ar ko izveido Eiropas maksājuma rīkojuma procedūru”

COM(2013) 794 final – 2013/0403 (COD)

2014/C 226/08

Ziņotāja: Mader kdze

Eiropas Parlaments 2013. gada 9. decembrī un Padome 2013. gada 16. decembrī saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pantu nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 861/2007 (2007. gada 11. jūlijs), ar ko izveido Eiropas procedūru maza apmēra prasībām, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1896/2006 (2006. gada 12. decembris), ar ko izveido Eiropas maksājuma rīkojuma procedūru”

COM(2013) 794 final – 2013/0403 (COD).

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2014. gada 11. martā.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 497. plenārajā sesijā, kas notika 2014. gada 25. un 26. martā (2014. gada 25. marta sēdē), ar 128 balsīm par, 2 balsīm pret un 1 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) pieņem zināšanai regulas priekšlikumu, ar kuru paredzēts uzlabot tiesas pieejamību pārrobežu prasību gadījumā un sekmēt pārrobežu tirdzniecības apjoma palielināšanos. |
| --- | --- |

1.1.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) pieņem zināšanai regulas priekšlikumu, ar kuru paredzēts uzlabot tiesas pieejamību pārrobežu prasību gadījumā un sekmēt pārrobežu tirdzniecības apjoma palielināšanos.

| 1.2. | Komiteja atbalsta, ka procedūras piemērošanas joma tiek izvērsta, palielinot robežvērtību līdz 10  000 euro un paplašinot “pārrobežu prasību” jēdzienu, jo tādējādi patērētājiem un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) tiek nodrošinātas lielākas iespējas izmantot procedūru. |
| --- | --- |

1.2.

Komiteja atbalsta, ka procedūras piemērošanas joma tiek izvērsta, palielinot robežvērtību līdz 10  000 euro un paplašinot “pārrobežu prasību” jēdzienu, jo tādējādi patērētājiem un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) tiek nodrošinātas lielākas iespējas izmantot procedūru.

| 1.3. | EESK piekrīt tiesas nodevas samazināšanai, kas paredzēta regulā, jo šīs izmaksas ir reāls šķērslis patērētājiem un maziem uzņēmumiem, lai pieņemtu lēmumu sākt procedūru. Tomēr, lai instruments būtu efektīvs, Komiteja iesaka skaidri noteikt, ko nozīmē “tiesas nodeva”. |
| --- | --- |

1.3.

EESK piekrīt tiesas nodevas samazināšanai, kas paredzēta regulā, jo šīs izmaksas ir reāls šķērslis patērētājiem un maziem uzņēmumiem, lai pieņemtu lēmumu sākt procedūru. Tomēr, lai instruments būtu efektīvs, Komiteja iesaka skaidri noteikt, ko nozīmē “tiesas nodeva”.

| 1.4. | Komiteja atzinīgi vērtē faktu, ka regulā tiks saglabāta pasludinātā sprieduma izpildāmība, neizmantojot exequatur procedūru. |
| --- | --- |

1.4.

Komiteja atzinīgi vērtē faktu, ka regulā tiks saglabāta pasludinātā sprieduma izpildāmība, neizmantojot exequatur procedūru.

| 1.5. | EESK uzskata, ka pozitīvus rezultātus no robežvērtības palielināšanas un no Eiropas procedūras maza apmēra prasībām varēs gūt, ja tiks vienkāršoti un būs viegli izpildāmi pasākumi, kas izriet no šīs procedūras. |
| --- | --- |

1.5.

EESK uzskata, ka pozitīvus rezultātus no robežvērtības palielināšanas un no Eiropas procedūras maza apmēra prasībām varēs gūt, ja tiks vienkāršoti un būs viegli izpildāmi pasākumi, kas izriet no šīs procedūras.

| 1.6. | Komiteja atzīmē Komisijas vēlmi veicināt jauno tehnoloģiju izmantošanu, kaut gan šī pieeja atšķiras no tradicionālās prakses, tā ietekmēs tiesas struktūru darbību un to, šķiet, būs grūti ieviest visās vietējās tiesu iestādēs. |
| --- | --- |

1.6.

Komiteja atzīmē Komisijas vēlmi veicināt jauno tehnoloģiju izmantošanu, kaut gan šī pieeja atšķiras no tradicionālās prakses, tā ietekmēs tiesas struktūru darbību un to, šķiet, būs grūti ieviest visās vietējās tiesu iestādēs.

| 1.7. | Tomēr Komiteja uzskata, ka ir jāatbalsta visas iespējas un veidi, kas ļauj atvieglot pusēm procedūru, ja vien tas neierobežo pušu aizstāvības tiesību efektīvu īstenošanu un procesuālo tiesību pamatprincipu, ko atzinušas visas dalībvalstis, piemērošanu civillietās. Komiteja ņem vērā, ka šīs tehnoloģijas izmantos tikai ar pušu piekrišanu. |
| --- | --- |

1.7.

Tomēr Komiteja uzskata, ka ir jāatbalsta visas iespējas un veidi, kas ļauj atvieglot pusēm procedūru, ja vien tas neierobežo pušu aizstāvības tiesību efektīvu īstenošanu un procesuālo tiesību pamatprincipu, ko atzinušas visas dalībvalstis, piemērošanu civillietās. Komiteja ņem vērā, ka šīs tehnoloģijas izmantos tikai ar pušu piekrišanu.

| 1.8. | EESK vēlas arī noskaidrot, kādi tiesiskās aizsardzības līdzekļi būs pieejami saistībā ar procedūru maza apmēra prasībām. |
| --- | --- |

1.8.

EESK vēlas arī noskaidrot, kādi tiesiskās aizsardzības līdzekļi būs pieejami saistībā ar procedūru maza apmēra prasībām.

| 1.9. | EESK arī uzsver, ka jābūt uzmanīgiem attiecībā uz elektroniskās saziņas, kas saistīta ar tiesvedību, drošību un konfidencialitāti. |
| --- | --- |

1.9.

EESK arī uzsver, ka jābūt uzmanīgiem attiecībā uz elektroniskās saziņas, kas saistīta ar tiesvedību, drošību un konfidencialitāti.

| 1.10. | Komiteja uzsver nepieciešamību procedūras laikā paredzēt palīdzību patērētājiem, kā arī mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, jo sevišķi tāpēc, ka advokāta starpniecība nav obligāta; tas nozīmē, ka šim uzdevumam ir jāparedz līdzekļi, īpaši finanšu līdzekļi. |
| --- | --- |

1.10.

Komiteja uzsver nepieciešamību procedūras laikā paredzēt palīdzību patērētājiem, kā arī mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, jo sevišķi tāpēc, ka advokāta starpniecība nav obligāta; tas nozīmē, ka šim uzdevumam ir jāparedz līdzekļi, īpaši finanšu līdzekļi.

| 1.11. | Komiteja uzskata, ka patērētāju apvienībām, Eiropas Patērētāju tiesību aizsardzības centriem un profesiju federācijām, kurām ir pieredze šajā jautājumā, var būt pozitīva loma minētās palīdzības sniegšanā un informēšanā par šo procedūru. |
| --- | --- |

1.11.

Komiteja uzskata, ka patērētāju apvienībām, Eiropas Patērētāju tiesību aizsardzības centriem un profesiju federācijām, kurām ir pieredze šajā jautājumā, var būt pozitīva loma minētās palīdzības sniegšanā un informēšanā par šo procedūru.

| 1.12. | EESK vērš uzmanību uz to, ka izvirzītais mērķis veicināt procedūru maza apmēra prasībām tiks sasniegts tikai tad, ja dažādi dalībnieki, tiesas un juridiskās izglītības iestādes izplatīs atbilstošu informāciju par šādas procedūras esamību (1). |
| --- | --- |

1.12.

EESK vērš uzmanību uz to, ka izvirzītais mērķis veicināt procedūru maza apmēra prasībām tiks sasniegts tikai tad, ja dažādi dalībnieki, tiesas un juridiskās izglītības iestādes izplatīs atbilstošu informāciju par šādas procedūras esamību (1).

| 1.13. | Turklāt EESK uzskata: lai procedūra būtu efektīva, ir jābūt pieejamām skaidrām, visiem saprotamām veidlapām. Viens no būtiskajiem nosacījumiem ir attiecīgo pušu valsts oficiālās valodas izmantošana arī lietas izskatīšanas laikā, bet jo īpaši tiesas sēdēs. Šī prasība nav jāierobežo ar veidlapu pārtulkošanu, jo tādējādi netiktu ievērots Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 47. un 48. pants par tiesībām uz efektīvu tiesību aizsardzību un tiesībām uz aizstāvību. |
| --- | --- |

1.13.

Turklāt EESK uzskata: lai procedūra būtu efektīva, ir jābūt pieejamām skaidrām, visiem saprotamām veidlapām. Viens no būtiskajiem nosacījumiem ir attiecīgo pušu valsts oficiālās valodas izmantošana arī lietas izskatīšanas laikā, bet jo īpaši tiesas sēdēs. Šī prasība nav jāierobežo ar veidlapu pārtulkošanu, jo tādējādi netiktu ievērots Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 47. un 48. pants par tiesībām uz efektīvu tiesību aizsardzību un tiesībām uz aizstāvību.

| 1.14. | EESK norāda, ka izklāstītā argumentācija attiecībā uz subsidiaritātes un proporcionalitātes principu pozitīvi papildina debates par Eiropas kolektīvās prasības izveidi. |
| --- | --- |

1.14.

EESK norāda, ka izklāstītā argumentācija attiecībā uz subsidiaritātes un proporcionalitātes principu pozitīvi papildina debates par Eiropas kolektīvās prasības izveidi.

2.   Ievads

| 2.1. | Komisijas priekšlikuma mērķis ir tuvināties iedzīvotājiem, patērētājiem un MVU, atvieglot viņiem piekļuvi tiesai un palielināt viņu uzticēšanos, lai izmantotu vienotā tirgus sniegtās iespējas. |
| --- | --- |

2.1.

Komisijas priekšlikuma mērķis ir tuvināties iedzīvotājiem, patērētājiem un MVU, atvieglot viņiem piekļuvi tiesai un palielināt viņu uzticēšanos, lai izmantotu vienotā tirgus sniegtās iespējas.

| 2.2. | Šis priekšlikums ir daļa no 12 konkrētiem pasākumiem, kas izklāstīti “Otrajā ziņojumā par ES pilsonību”, kura uzdevums ir palīdzēt ES iedzīvotājiem īstenot savas tiesības, piemēram, pārrobežu tirdzniecībā radušos strīdu izšķiršanā. |
| --- | --- |

2.2.

Šis priekšlikums ir daļa no 12 konkrētiem pasākumiem, kas izklāstīti “Otrajā ziņojumā par ES pilsonību”, kura uzdevums ir palīdzēt ES iedzīvotājiem īstenot savas tiesības, piemēram, pārrobežu tirdzniecībā radušos strīdu izšķiršanā.

| 2.3. | Lai uzlabotu patērētāju un MVU tiesību ievērošanu, šī iniciatīva ir ieteikta arī Eiropas Patērētāju programmā un Mazās uzņēmējdarbības aktā. |
| --- | --- |

2.3.

Lai uzlabotu patērētāju un MVU tiesību ievērošanu, šī iniciatīva ir ieteikta arī Eiropas Patērētāju programmā un Mazās uzņēmējdarbības aktā.

| 2.4. | Pamatojoties uz pieredzi, kas gūta kopš stājusies spēkā Regula (EK) Nr. 861/2007 (2), kura papildināja ierastās valstu procedūras prasījumu atgūšanas jomā, un ņemot vērā vairākas apspriešanas, Komisija ierosina vēl vairāk vienkāršot procedūru, samazināt ar to saistītās izmaksas un to labāk pielāgot patērētāju, kā arī mazo un vidējo uzņēmumu vajadzībām. |
| --- | --- |

2.4.

Pamatojoties uz pieredzi, kas gūta kopš stājusies spēkā Regula (EK) Nr. 861/2007 (2), kura papildināja ierastās valstu procedūras prasījumu atgūšanas jomā, un ņemot vērā vairākas apspriešanas, Komisija ierosina vēl vairāk vienkāršot procedūru, samazināt ar to saistītās izmaksas un to labāk pielāgot patērētāju, kā arī mazo un vidējo uzņēmumu vajadzībām.

| 2.5. | Eiropas procedūra maza apmēra prasībām, kas tika izveidota ar Regulu (EK) Nr. 861/2007, paredz šādus svarīgus aspektus:






  — | tā attiecas uz pārrobežu prasībām, kuru apjoms pieteikuma saņemšanas brīdī nav lielāks par 2  000 euro; |
| --- | --- | --- |

2.5.

Eiropas procedūra maza apmēra prasībām, kas tika izveidota ar Regulu (EK) Nr. 861/2007, paredz šādus svarīgus aspektus:

—

tā attiecas uz pārrobežu prasībām, kuru apjoms pieteikuma saņemšanas brīdī nav lielāks par 2  000 euro;

| — | prasītājam jāizmanto tā saucamā standarta A veidlapa, kas jāiesniedz kompetentajā tiesā, nosūtot pa pastu vai izmantojot jebkādus citus saziņas līdzekļus, kas ir pieņemami dalībvalstij, kurā uzsāk procedūru; |
| --- | --- |

—

prasītājam jāizmanto tā saucamā standarta A veidlapa, kas jāiesniedz kompetentajā tiesā, nosūtot pa pastu vai izmantojot jebkādus citus saziņas līdzekļus, kas ir pieņemami dalībvalstij, kurā uzsāk procedūru;

| — | prasības pieteikuma veidlapā apraksta pierādījumus un vajadzības gadījumā pievieno apliecinājuma dokumentus; |
| --- | --- |

—

prasības pieteikuma veidlapā apraksta pierādījumus un vajadzības gadījumā pievieno apliecinājuma dokumentus;

| — | procedūra principā ir rakstiska, ja vien tiesu iestāde nelemj citādi; |
| --- | --- |

—

procedūra principā ir rakstiska, ja vien tiesu iestāde nelemj citādi;

| — | pušu pārstāvība ir iespējama, bet nav obligāta; |
| --- | --- |

—

pušu pārstāvība ir iespējama, bet nav obligāta;

| — | principā tiesai jāpasludina spriedums 30 dienu laikā pēc pušu uzklausīšanas tiesas sēdē vai pēc visas sprieduma pieņemšanai vajadzīgās informācijas saņemšanas. |
| --- | --- |

—

principā tiesai jāpasludina spriedums 30 dienu laikā pēc pušu uzklausīšanas tiesas sēdē vai pēc visas sprieduma pieņemšanai vajadzīgās informācijas saņemšanas.

| 2.6. | Tiesneša pasludinātais spriedums ir izpildāms un pilnībā atzīstams dalībvalstīs. Pēc kādas puses lūguma attiecīgajai tiesai jāizdod apliecinājums par pieņemto spriedumu, nenosakot papildu samaksu. |
| --- | --- |

2.6.

Tiesneša pasludinātais spriedums ir izpildāms un pilnībā atzīstams dalībvalstīs. Pēc kādas puses lūguma attiecīgajai tiesai jāizdod apliecinājums par pieņemto spriedumu, nenosakot papildu samaksu.

| 2.6.1. | Saskaņā ar 2007. gada regulu Komisija līdz 2014. gada 1. janvārim veica ietekmes novērtējumu un secināja, ka pirmie rezultāti vieš cerības, jo šīs procedūras izmantošana, šķiet, par 40 % samazina izmaksas un saīsina prasību tiesvedības ilgumu no vidēji 2 gadiem līdz 5 mēnešiem (3). |
| --- | --- |

2.6.1.

Saskaņā ar 2007. gada regulu Komisija līdz 2014. gada 1. janvārim veica ietekmes novērtējumu un secināja, ka pirmie rezultāti vieš cerības, jo šīs procedūras izmantošana, šķiet, par 40 % samazina izmaksas un saīsina prasību tiesvedības ilgumu no vidēji 2 gadiem līdz 5 mēnešiem (3).

| 2.7. | Neraugoties uz to, Komisija uzskatīja, ka procedūra būtu vēl efektīvāka, ja robežvērtība tiktu paaugstināta, lai to varētu izmantot arī MVU. |
| --- | --- |

2.7.

Neraugoties uz to, Komisija uzskatīja, ka procedūra būtu vēl efektīvāka, ja robežvērtība tiktu paaugstināta, lai to varētu izmantot arī MVU.

3.   Komisijas priekšlikums

| 3.1. | Priekšlikumā ir paredzētas divas lielas pasākumu grupas: juridiski pasākumi un praktiskāki pasākumi, kuri kopumā samazinātu tiesvedības izmaksas. |
| --- | --- |

3.1.

Priekšlikumā ir paredzētas divas lielas pasākumu grupas: juridiski pasākumi un praktiskāki pasākumi, kuri kopumā samazinātu tiesvedības izmaksas.

| 3.2. | Juridiski pasākumi |
| --- | --- |

3.2.

Juridiski pasākumi

| 3.2.1. | Pirmajā no iecerētajiem pasākumiem paredzēts palielināt robežvērtību no 2  000 līdz 10  000 euro, lai MVU varētu izmantot šo procedūru, kas ir tikai fakultatīva. |
| --- | --- |

3.2.1.

Pirmajā no iecerētajiem pasākumiem paredzēts palielināt robežvērtību no 2  000 līdz 10  000 euro, lai MVU varētu izmantot šo procedūru, kas ir tikai fakultatīva.

| 3.2.2. | Otrs pasākums ir saistīts ar pārrobežu strīda definīcijas paplašināšanu, lai regulas piemērošanu attiecinātu uz visiem strīdiem, kuros ir kāds pārrobežu elements, piemēram, iesaistīti trešo valstu valstspiederīgie. |
| --- | --- |

3.2.2.

Otrs pasākums ir saistīts ar pārrobežu strīda definīcijas paplašināšanu, lai regulas piemērošanu attiecinātu uz visiem strīdiem, kuros ir kāds pārrobežu elements, piemēram, iesaistīti trešo valstu valstspiederīgie.

| 3.3. | Praktiskie pasākumi |
| --- | --- |

3.3.

Praktiskie pasākumi

| 3.3.1. | Lai samazinātu izmaksas, Komisija ierosina plaši izmantot elektronisku dokumentu apmaiņu, telefonkonferences un videokonferences mutiskajai lietas izskatīšanai. |
| --- | --- |

3.3.1.

Lai samazinātu izmaksas, Komisija ierosina plaši izmantot elektronisku dokumentu apmaiņu, telefonkonferences un videokonferences mutiskajai lietas izskatīšanai.

| 3.3.2. | Komisija arī paredz ierobežot tiesvedības izmaksas, kas nedrīkst pārsniegt 10 % no prasības apmēra, ar pieļaujamo summu 35 euro; šo summu var samaksāt ar bankas pārskaitījumu vai tiešsaistē ar kredītkarti vai debetkarti. |
| --- | --- |

3.3.2.

Komisija arī paredz ierobežot tiesvedības izmaksas, kas nedrīkst pārsniegt 10 % no prasības apmēra, ar pieļaujamo summu 35 euro; šo summu var samaksāt ar bankas pārskaitījumu vai tiešsaistē ar kredītkarti vai debetkarti.

4.   Vispārīgas piezīmes par priekšlikumu

| 4.1. | EESK uzskata, ka priekšlikums ir atbilstīgs, tomēr norāda, ka paredzētajai procedūrai, lai tā būtu efektīva, jābūt skaidrai un pārredzamai. Tas nozīmē, ka veidlapas ir jāpielāgo attiecīgajai sabiedrības daļai. |
| --- | --- |

4.1.

EESK uzskata, ka priekšlikums ir atbilstīgs, tomēr norāda, ka paredzētajai procedūrai, lai tā būtu efektīva, jābūt skaidrai un pārredzamai. Tas nozīmē, ka veidlapas ir jāpielāgo attiecīgajai sabiedrības daļai.

| 4.1.1. | Turklāt par šo instrumentu vajadzētu informēt tiesvedībai pakļautos un tiesas. Šajā sakarā EESK norāda, ka par Eiropas maksājuma rīkojuma procedūru un Eiropas procedūru maza apmēra prasībām tiesas tika informētas novēloti, izplatot informatīvu brošūru, ko sagatavoja Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkls civillietās un komerclietās (4). |
| --- | --- |

4.1.1.

Turklāt par šo instrumentu vajadzētu informēt tiesvedībai pakļautos un tiesas. Šajā sakarā EESK norāda, ka par Eiropas maksājuma rīkojuma procedūru un Eiropas procedūru maza apmēra prasībām tiesas tika informētas novēloti, izplatot informatīvu brošūru, ko sagatavoja Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkls civillietās un komerclietās (4).

| 4.1.2. | Elektroniskās saziņas līdzekļu izmantošanas veicināšana, tai skaitā arī dokumentu paziņošanas vai izsniegšanas jomā, un prasība tiesām izmantot videokonferences mutiskai lietas izskatīšanai, ja vien viena no pusēm nav izvirzījusi pretēju prasību (5), nozīmē virzību uz to, lai pārvarētu dziļi iesakņojušās tradīcijas. Tas ietekmēs tiesu darbu. Turklāt ir jāparedz tehniskā palīdzība tiesvedībai pakļautajiem, jo vairāk tāpēc, ka tiesvedība var notikt bez advokāta starpniecības. |
| --- | --- |

4.1.2.

Elektroniskās saziņas līdzekļu izmantošanas veicināšana, tai skaitā arī dokumentu paziņošanas vai izsniegšanas jomā, un prasība tiesām izmantot videokonferences mutiskai lietas izskatīšanai, ja vien viena no pusēm nav izvirzījusi pretēju prasību (5), nozīmē virzību uz to, lai pārvarētu dziļi iesakņojušās tradīcijas. Tas ietekmēs tiesu darbu. Turklāt ir jāparedz tehniskā palīdzība tiesvedībai pakļautajiem, jo vairāk tāpēc, ka tiesvedība var notikt bez advokāta starpniecības.

| 4.2. | Būtībā vissvarīgākais pasākums ir robežvērtības palielināšana no 2  000 līdz 10  000 euro. |
| --- | --- |

4.2.

Būtībā vissvarīgākais pasākums ir robežvērtības palielināšana no 2  000 līdz 10  000 euro.

| 4.2.1. | Galvenie ieguvēji no šīm izmaiņām būs MVU, kas saskaņā ar Komisijas datiem iesniedz tikai 20 % no pašreizējām prasībām, kā tas norādīts ietekmes novērtējumā, kurā izmantotas izlases veida atbildes, kuras EESK uzskata par ierobežotām. |
| --- | --- |

4.2.1.

Galvenie ieguvēji no šīm izmaiņām būs MVU, kas saskaņā ar Komisijas datiem iesniedz tikai 20 % no pašreizējām prasībām, kā tas norādīts ietekmes novērtējumā, kurā izmantotas izlases veida atbildes, kuras EESK uzskata par ierobežotām.

| 4.2.2. | Komiteja atbalsta robežvērtības palielināšanu līdz 10  000 euro, bet uzskata, ka tā varētu izrādīties pārāk augsta salīdzinājumā ar patērētāju iesniegto prasību vidējo summu. |
| --- | --- |

4.2.2.

Komiteja atbalsta robežvērtības palielināšanu līdz 10  000 euro, bet uzskata, ka tā varētu izrādīties pārāk augsta salīdzinājumā ar patērētāju iesniegto prasību vidējo summu.

| 4.3. | Izvirzītais mērķis ir atjaunot uzticību un padarīt dinamiskāku tirdzniecību iekšējā tirgū, kā arī uzlabot tiesas efektivitāti. Šajā sakarā EESK rodas jautājums par tiesisko aizsardzību, kas ir paredzēta maza apmēra prasību ietvaros. |
| --- | --- |

4.3.

Izvirzītais mērķis ir atjaunot uzticību un padarīt dinamiskāku tirdzniecību iekšējā tirgū, kā arī uzlabot tiesas efektivitāti. Šajā sakarā EESK rodas jautājums par tiesisko aizsardzību, kas ir paredzēta maza apmēra prasību ietvaros.

| 4.4. | EESK uzskata, ka šis mērķis ir apsveicams, taču norāda, ka valstu līmenī ir daudz atšķirību. Komiteja konstatē, ka priekšlikumā ir paredzēts samazināt “tiesas nodevas”; taču katra dalībvalsts šo jēdzienu var izprast atšķirīgi, kā liecina 26 dalībvalstu dati, kas publicēti e-tiesiskuma interneta vietnē, un Eiropas Komisijas pasūtītais pētījums par civilās tiesvedības izmaksu pārredzamību Eiropas Savienībā (6). |
| --- | --- |

4.4.

EESK uzskata, ka šis mērķis ir apsveicams, taču norāda, ka valstu līmenī ir daudz atšķirību. Komiteja konstatē, ka priekšlikumā ir paredzēts samazināt “tiesas nodevas”; taču katra dalībvalsts šo jēdzienu var izprast atšķirīgi, kā liecina 26 dalībvalstu dati, kas publicēti e-tiesiskuma interneta vietnē, un Eiropas Komisijas pasūtītais pētījums par civilās tiesvedības izmaksu pārredzamību Eiropas Savienībā (6).

| 4.5. | EESK uzskata, ka tiesvedības izmaksu robežvērtība 10 % apmērā ir augsta. Tai var būt negatīva ietekme dalībvalstīs, kurās izdevumi nesasniedz šo līmeni. |
| --- | --- |

4.5.

EESK uzskata, ka tiesvedības izmaksu robežvērtība 10 % apmērā ir augsta. Tai var būt negatīva ietekme dalībvalstīs, kurās izdevumi nesasniedz šo līmeni.

| 4.6. | Ar prasību robežvērtības paaugstināšanu un “pārrobežu strīda” jēdziena paplašināšanu priekšlikums parāda iedzīvotājiem un MVU, ka Komisija domā par MVU un meklē risinājumus to faktiskajām vajadzībām. |
| --- | --- |

4.6.

Ar prasību robežvērtības paaugstināšanu un “pārrobežu strīda” jēdziena paplašināšanu priekšlikums parāda iedzīvotājiem un MVU, ka Komisija domā par MVU un meklē risinājumus to faktiskajām vajadzībām.

| 4.7. | Priekšlikumā ir ņemti vērā Eirobarometra 2013. gada aprīļa apsekojuma rezultāti, kas liecina, ka 45 % aptaujāto uzņēmumu nesāk tiesvedību, jo tiesas nodevas ir nesamērīgas ar prasības apmēru. |
| --- | --- |

4.7.

Priekšlikumā ir ņemti vērā Eirobarometra 2013. gada aprīļa apsekojuma rezultāti, kas liecina, ka 45 % aptaujāto uzņēmumu nesāk tiesvedību, jo tiesas nodevas ir nesamērīgas ar prasības apmēru.

| 4.8. | Ierosinātās izmaiņas saistās ar nepieciešamību grozīt arī Regulu (EK) Nr. 1896/2006 par Eiropas maksājuma rīkojuma procedūru (7). Eiropas maksājuma rīkojuma procedūrā ir paredzēts, ka atbildētāja iesniegts paziņojums par iebildumu automātiski paredz tiesvedības turpināšanu parastā civilprocesā. Taču kopš Regulas (EK) Nr. 861/2007 stāšanās spēkā šis ierobežojums vairs neattiecas uz maza apmēra prasībām. |
| --- | --- |

4.8.

Ierosinātās izmaiņas saistās ar nepieciešamību grozīt arī Regulu (EK) Nr. 1896/2006 par Eiropas maksājuma rīkojuma procedūru (7). Eiropas maksājuma rīkojuma procedūrā ir paredzēts, ka atbildētāja iesniegts paziņojums par iebildumu automātiski paredz tiesvedības turpināšanu parastā civilprocesā. Taču kopš Regulas (EK) Nr. 861/2007 stāšanās spēkā šis ierobežojums vairs neattiecas uz maza apmēra prasībām.

| 4.9. | Tādēļ Regulā (EK) Nr. 1896/2006, kurai jau vajadzēja būt pārskatītai, ir jāprecizē, ka gadījumos, kad uz strīdu attiecas Eiropas procedūra maza apmēra prasībām, šai procedūrai vajadzētu būt pieejamai arī personai vai uzņēmumam, kura ir iesaistīta Eiropas maksājuma rīkojuma procedūrā un kura ir iesniegusi paziņojumu par iebildumu pret Eiropas maksājuma rīkojumu. |
| --- | --- |

4.9.

Tādēļ Regulā (EK) Nr. 1896/2006, kurai jau vajadzēja būt pārskatītai, ir jāprecizē, ka gadījumos, kad uz strīdu attiecas Eiropas procedūra maza apmēra prasībām, šai procedūrai vajadzētu būt pieejamai arī personai vai uzņēmumam, kura ir iesaistīta Eiropas maksājuma rīkojuma procedūrā un kura ir iesniegusi paziņojumu par iebildumu pret Eiropas maksājuma rīkojumu.

| 4.10. | EESK norāda, ka izvērstā argumentācija par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu pozitīvi ietekmē Eiropas kolektīvās prasības izveidi. |
| --- | --- |

4.10.

EESK norāda, ka izvērstā argumentācija par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu pozitīvi ietekmē Eiropas kolektīvās prasības izveidi.

5.   Īpašas piezīmes par priekšlikumu

| 5.1. | Videokonferenču plaša izmantošana ir ievērības cienīga, lai gan šķiet, ka to vēl ir grūti īstenot visās vietējās tiesās. |
| --- | --- |

5.1.

Videokonferenču plaša izmantošana ir ievērības cienīga, lai gan šķiet, ka to vēl ir grūti īstenot visās vietējās tiesās.

| 5.2. | Daudzām no minētajām tiesām nav tīmekļa vietnes, un tās neizmanto elektronisko saziņu. Joprojām bieži vien ir jāierodas personīgi, lai saņemtu veidlapas, kas nepieciešamas tiesvedības uzsākšanai, jo tiesvedība nav elektroniska. EESK uzsver arī nepieciešamību tiesvedībā nodrošināt elektroniskās saziņas drošību un konfidencialitāti. |
| --- | --- |

5.2.

Daudzām no minētajām tiesām nav tīmekļa vietnes, un tās neizmanto elektronisko saziņu. Joprojām bieži vien ir jāierodas personīgi, lai saņemtu veidlapas, kas nepieciešamas tiesvedības uzsākšanai, jo tiesvedība nav elektroniska. EESK uzsver arī nepieciešamību tiesvedībā nodrošināt elektroniskās saziņas drošību un konfidencialitāti.

| 5.3. | Šajā sakarā EESK uzsver, ka veidlapām jābūt skaidrām un saprotamām. Tāpat jākvalificē priekšlikumā paredzētā palīdzība, un tam vajadzīgs valstu finanšu ieguldījums, kas, jo sevišķi pašreizējā nelabvēlīgajā situācijā, ir vērā ņemams. |
| --- | --- |

5.3.

Šajā sakarā EESK uzsver, ka veidlapām jābūt skaidrām un saprotamām. Tāpat jākvalificē priekšlikumā paredzētā palīdzība, un tam vajadzīgs valstu finanšu ieguldījums, kas, jo sevišķi pašreizējā nelabvēlīgajā situācijā, ir vērā ņemams.

| 5.4. | Visbeidzot, tiesvedībai pakļauto informēšana ir lielākā problēma, kas jārisina, lai nodrošinātu efektīvu tiesiskumu. Patiešām, tiesvedībai pakļautajam, piemēram, patērētājam un MVU, jābūt piekļuvei uzticamai un neatkarīgai informācijai, lai pareizi izvēlētos, kā rīkoties. |
| --- | --- |

5.4.

Visbeidzot, tiesvedībai pakļauto informēšana ir lielākā problēma, kas jārisina, lai nodrošinātu efektīvu tiesiskumu. Patiešām, tiesvedībai pakļautajam, piemēram, patērētājam un MVU, jābūt piekļuvei uzticamai un neatkarīgai informācijai, lai pareizi izvēlētos, kā rīkoties.

| 5.5. | Turklāt pieredzes bagātajām patērētāju apvienībām, Eiropas Patērētāju tiesību aizsardzības centriem un profesiju federācijām ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu kvalitatīvu informāciju. |
| --- | --- |

5.5.

Turklāt pieredzes bagātajām patērētāju apvienībām, Eiropas Patērētāju tiesību aizsardzības centriem un profesiju federācijām ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu kvalitatīvu informāciju.

| 5.6. | Piemēram, projekta “Eiropas tiesu izpildvara” (EJE) ietvaros ir izstrādāti ļoti praktiski tematiski dokumenti un faktu lapas, kas galvenokārt paredzēti tiesu izpildītājiem, bet kuri varētu interesēt arī citus, jo runa ir par tiesu pieejamību un tiesību īstenošanu; taču šis informācijas avots ir maz pazīstams. |
| --- | --- |

5.6.

Piemēram, projekta “Eiropas tiesu izpildvara” (EJE) ietvaros ir izstrādāti ļoti praktiski tematiski dokumenti un faktu lapas, kas galvenokārt paredzēti tiesu izpildītājiem, bet kuri varētu interesēt arī citus, jo runa ir par tiesu pieejamību un tiesību īstenošanu; taču šis informācijas avots ir maz pazīstams.

| 5.7. | Visbeidzot, EESK uzstāj, ka ir nepieciešams nodrošināt pusēm iespēju, ka jebkura procedūra notiek pušu oficiālajā valodā. Faktiski tā ir prasība, kas noteikta Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 47. un 48. pantā attiecībā uz tiesībām uz efektīvu tiesību aizsardzību un tiesībām uz aizstāvību un kurai jābūt kam vairāk nekā vienkāršai veidlapu tulkošanai. |
| --- | --- |

5.7.

Visbeidzot, EESK uzstāj, ka ir nepieciešams nodrošināt pusēm iespēju, ka jebkura procedūra notiek pušu oficiālajā valodā. Faktiski tā ir prasība, kas noteikta Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 47. un 48. pantā attiecībā uz tiesībām uz efektīvu tiesību aizsardzību un tiesībām uz aizstāvību un kurai jābūt kam vairāk nekā vienkāršai veidlapu tulkošanai.

Briselē, 2014. gada 25. martā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  Universitātes, advokātu mācību centri, tiesnešu skolas utt.

1

(2)  Parlamenta un Padomes 2007. gada 11. jūlija Regula (EK) Nr. 861/2007, ar ko izveido Eiropas procedūru maza apmēra prasībām (OV L 199, 31.7.2007., 1. lpp.).

2

(3)  Ietekmes novērtējuma 3.2. punkts.

3

(4)  Sabiedrībai adresēta rokasgrāmata par pārrobežu civilo tiesvedību Eiropas Savienībā.

4

Sabiedrībai adresēta rokasgrāmata par pārrobežu civilo tiesvedību Eiropas Savienībā

(5)  Regulas priekšlikuma 8. pants.

5

(6)  https://e-justice.europa.eu/; Pētījums par civilās tiesvedības izmaksu pārredzamību Eiropas Savienībā (Demoulin, Brulard, Barthélémy, Hoche).

6

Demoulin, Brulard, Barthélémy, Hoche

(7)  OV L 399, 30.12.2006., 1. lpp.

7

---

| 16.7.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 226/48 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 226/48

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par neizpaužamas zinātības un uzņēmējdarbības informācijas (komercnoslēpumu) aizsardzību pret nelikumīgu iegūšanu, izmantošanu un izpaušanu”

COM(2013) 813 final – 2013/0402 (COD)

2014/C 226/09

Eiropas Parlaments 2013. gada 9. decembrī un Padome 2013. gada 13. decembrī saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pantu nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par neizpaužamas zinātības un uzņēmējdarbības informācijas (komercnoslēpumu) aizsardzību pret nelikumīgu iegūšanu, izmantošanu un izpaušanu”

COM(2013) 813 final – 2013/0402 (COD).

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2014. gada 11. martā.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 497. plenārajā sesijā, kas notika 2014. gada 25. un 26. martā (25. marta sēdē), ar 138 balsīm par, 2 balsīm pret un 3 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Komercnoslēpumi faktiski attiecas uz jebkuru ekonomiski vērtīgu informāciju (tehnoloģija, formula, tirgvedības dati utt.), kuras konfidencialitāte ir jāaizsargā. Tie ir uzņēmumu nemateriālie aktīvi. |
| --- | --- |

1.1.

Komercnoslēpumi faktiski attiecas uz jebkuru ekonomiski vērtīgu informāciju (tehnoloģija, formula, tirgvedības dati utt.), kuras konfidencialitāte ir jāaizsargā. Tie ir uzņēmumu nemateriālie aktīvi.

| 1.2. | Šo nemateriālo aktīvu aizsardzība ir vienlīdz svarīga gan uzņēmumiem, tostarp MVU, gan nekomerciālām pētniecības iestādēm; tā vajadzīga arī Eiropas Savienības konkurētspējai, piemēram, lai veicinātu inovāciju, jaunu uzņēmējdarbības veidu rašanos un atbalstītu sadarbību pētniecības jomā vai pārrobežu sadarbību. |
| --- | --- |

1.2.

Šo nemateriālo aktīvu aizsardzība ir vienlīdz svarīga gan uzņēmumiem, tostarp MVU, gan nekomerciālām pētniecības iestādēm; tā vajadzīga arī Eiropas Savienības konkurētspējai, piemēram, lai veicinātu inovāciju, jaunu uzņēmējdarbības veidu rašanos un atbalstītu sadarbību pētniecības jomā vai pārrobežu sadarbību.

| 1.3. | Komercnoslēpuma jēdzienam Savienībā nav vienotas definīcijas, ne arī saskaņotas tiesiskās aizsardzības. |
| --- | --- |

1.3.

Komercnoslēpuma jēdzienam Savienībā nav vienotas definīcijas, ne arī saskaņotas tiesiskās aizsardzības.

| 1.4. | Komiteja atbalsta Komisijas izvirzīto mērķi saskaņot zinātības un komercnoslēpumu tiesisko aizsardzību, jo šie elementi ir ārkārtīgi svarīgi no uzņēmumu, jo īpaši MVU inovācijas spēju un konkurētspējas veicināšanas viedokļa. |
| --- | --- |

1.4.

Komiteja atbalsta Komisijas izvirzīto mērķi saskaņot zinātības un komercnoslēpumu tiesisko aizsardzību, jo šie elementi ir ārkārtīgi svarīgi no uzņēmumu, jo īpaši MVU inovācijas spēju un konkurētspējas veicināšanas viedokļa.

| 1.5. | Komiteja norāda, ka direktīvas priekšlikumā paredzētā komercnoslēpumu aizsardzība pret nelikumīgu iegūšanu un izmantošanu ir ļoti līdzīga aizsardzībai, kas noteikta ar Direktīvu EK 2004/48 par intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu attiecībā uz autortiesībām, preču zīmēm, dizainparaugiem vai patentiem, kurā dalībvalstīm uzlikts pienākums nodrošināt efektīvu civiltiesisko aizsardzību likumīgajam komercnoslēpuma turētājam. |
| --- | --- |

1.5.

Komiteja norāda, ka direktīvas priekšlikumā paredzētā komercnoslēpumu aizsardzība pret nelikumīgu iegūšanu un izmantošanu ir ļoti līdzīga aizsardzībai, kas noteikta ar Direktīvu EK 2004/48 par intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu attiecībā uz autortiesībām, preču zīmēm, dizainparaugiem vai patentiem, kurā dalībvalstīm uzlikts pienākums nodrošināt efektīvu civiltiesisko aizsardzību likumīgajam komercnoslēpuma turētājam.

| 1.6. | Komiteja atzinīgi vērtē direktīvas priekšlikuma samērīgumu, jo tā mērķis ir nodrošināt lielāku tiesisko noteiktību un palielināt komercnoslēpumos ietverto inovāciju vērtību, īstenojot pastiprinātu tiesisko konverģenci, kas atbilst starptautiskajiem tiesību aktiem, tostarp Līgumam par intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem. |
| --- | --- |

1.6.

Komiteja atzinīgi vērtē direktīvas priekšlikuma samērīgumu, jo tā mērķis ir nodrošināt lielāku tiesisko noteiktību un palielināt komercnoslēpumos ietverto inovāciju vērtību, īstenojot pastiprinātu tiesisko konverģenci, kas atbilst starptautiskajiem tiesību aktiem, tostarp Līgumam par intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem.

| 1.7. | Lai gan komercnoslēpuma definīcija atbilst Līgumam par intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem, tomēr tā, šķiet, nav pietiekami plaša, lai tajā ietvertu visu kategoriju informāciju, kas būtu jāaizsargā kā komercnoslēpums. |
| --- | --- |

1.7.

Lai gan komercnoslēpuma definīcija atbilst Līgumam par intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem, tomēr tā, šķiet, nav pietiekami plaša, lai tajā ietvertu visu kategoriju informāciju, kas būtu jāaizsargā kā komercnoslēpums.

| 1.8. | Komiteja uzskata, ka Komisija kādā no apsvērumiem varētu precizēt, ka komercnoslēpuma aizsardzība attiecināma arī uz informāciju ar potenciālu komercvērtību. |
| --- | --- |

1.8.

Komiteja uzskata, ka Komisija kādā no apsvērumiem varētu precizēt, ka komercnoslēpuma aizsardzība attiecināma arī uz informāciju ar potenciālu komercvērtību.

| 1.9. | Komiteja aicina Komisiju nekavējoties pievērsties šim jautājumam. |
| --- | --- |

1.9.

Komiteja aicina Komisiju nekavējoties pievērsties šim jautājumam.

2.   Ievads

| 2.1. | Zinātības un komercnoslēpumu (neizpaužamas komercinformācijas) aizsardzībai ir izšķiroša nozīme, lai veicinātu uzņēmumu inovācijas spēju un konkurētspēju. |
| --- | --- |

2.1.

Zinātības un komercnoslēpumu (neizpaužamas komercinformācijas) aizsardzībai ir izšķiroša nozīme, lai veicinātu uzņēmumu inovācijas spēju un konkurētspēju.

| 2.2. | Komercnoslēpumu jēdzienu praksē attiecina uz jebkuru ekonomiski vērtīgu informāciju (tehnoloģija, formula, tirgvedības dati utt.), kuras konfidencialitāte ir jāaizsargā. |
| --- | --- |

2.2.

Komercnoslēpumu jēdzienu praksē attiecina uz jebkuru ekonomiski vērtīgu informāciju (tehnoloģija, formula, tirgvedības dati utt.), kuras konfidencialitāte ir jāaizsargā.

| 2.3. | Komercnoslēpumi nav ekskluzīvas intelektuālā īpašuma tiesības, bet bieži vien ir šo tiesību pamatā. Pētniecības un izstrādes procesā, kurā ieguldīti apjomīgi finanšu resursi un cilvēkresursi, iegūtā zinātība vai komercnoslēpums bieži vien ir pamats patenta iegūšanai. |
| --- | --- |

2.3.

Komercnoslēpumi nav ekskluzīvas intelektuālā īpašuma tiesības, bet bieži vien ir šo tiesību pamatā. Pētniecības un izstrādes procesā, kurā ieguldīti apjomīgi finanšu resursi un cilvēkresursi, iegūtā zinātība vai komercnoslēpums bieži vien ir pamats patenta iegūšanai.

| 2.4. | Komercnoslēpuma jēdzienam Eiropas Savienībā nav vienotas definīcijas. Vienīgā saskaņotā komercnoslēpumu definīcija atrodama Pasaules Tirdzniecības organizācijas Līgumā par intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem, un tā balstīta uz trim kumulatīviem nosacījumiem:






  — | informācija ir slepena. Tas nozīmē, ka noslēpums parasti nav pieejams vai ir grūti pieejams ieinteresētajām personām; |
| --- | --- | --- |

2.4.

Komercnoslēpuma jēdzienam Eiropas Savienībā nav vienotas definīcijas. Vienīgā saskaņotā komercnoslēpumu definīcija atrodama Pasaules Tirdzniecības organizācijas Līgumā par intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem, un tā balstīta uz trim kumulatīviem nosacījumiem:

—

informācija ir slepena. Tas nozīmē, ka noslēpums parasti nav pieejams vai ir grūti pieejams ieinteresētajām personām;

| — | komerciāla vērtība. Praksē komerciālā vērtība izriet no konfidencialitātes; |
| --- | --- |

—

komerciāla vērtība. Praksē komerciālā vērtība izriet no konfidencialitātes;

| — | visbeidzot, komercnoslēpuma likumīgais turētājs veicis saprātīgus slepenības uzturēšanas pasākumus. |
| --- | --- |

—

visbeidzot, komercnoslēpuma likumīgais turētājs veicis saprātīgus slepenības uzturēšanas pasākumus.

| 2.5. | Tā kā Savienībā nav vienotas komercnoslēpuma jēdziena koncepcijas, tā tiesiskā aizsardzība dažādās dalībvalstu tiesību sistēmās ir atšķirīga. |
| --- | --- |

2.5.

Tā kā Savienībā nav vienotas komercnoslēpuma jēdziena koncepcijas, tā tiesiskā aizsardzība dažādās dalībvalstu tiesību sistēmās ir atšķirīga.

| 2.6. | Taču patlaban ir īpaši svarīgi nodrošināt vienotu komercnoslēpumu tiesisko aizsardzību Eiropas Savienībā, jo rūpnieciskā spiegošana un datorsistēmu pirātisma risks sasnieguši satraucošus apmērus, īpaši tajās nozarēs, kur būtiska nozīme ir pētniecībai un izstrādei, un finanšu ieguldījumiem (autobūve, telekomunikācijas, farmācija u. c.). |
| --- | --- |

2.6.

Taču patlaban ir īpaši svarīgi nodrošināt vienotu komercnoslēpumu tiesisko aizsardzību Eiropas Savienībā, jo rūpnieciskā spiegošana un datorsistēmu pirātisma risks sasnieguši satraucošus apmērus, īpaši tajās nozarēs, kur būtiska nozīme ir pētniecībai un izstrādei, un finanšu ieguldījumiem (autobūve, telekomunikācijas, farmācija u. c.).

| 2.7. | Komiteja atbalstīja Komisijas centienus pirātisma apkarošanas jomā un pauda savu viedokli šajā jautājumā (1). |
| --- | --- |

2.7.

Komiteja atbalstīja Komisijas centienus pirātisma apkarošanas jomā un pauda savu viedokli šajā jautājumā (1).

3.   Komisijas priekšlikums

| 3.1. | Priekšlikums sagatavots pēc konsultācijām, kurās Komisija konstatēja dalībvalstu tiesību aktu atšķirības, piemēram, saistībā ar komercnoslēpuma definīciju un komercnoslēpuma turētāja tiesiskās aizsardzības līdzekļiem. |
| --- | --- |

3.1.

Priekšlikums sagatavots pēc konsultācijām, kurās Komisija konstatēja dalībvalstu tiesību aktu atšķirības, piemēram, saistībā ar komercnoslēpuma definīciju un komercnoslēpuma turētāja tiesiskās aizsardzības līdzekļiem.

| 3.2. | Priekšlikuma pamatā ir divi postulāti: valstu tiesību aktu atšķirības varētu kavēt pārrobežu sadarbību pētniecības jomā un mazināt to uzņēmumu konkurētspēju, kuru komercnoslēpumi var tikt atklāti dalībvalstīs ar zemāku aizsardzības līmeni. |
| --- | --- |

3.2.

Priekšlikuma pamatā ir divi postulāti: valstu tiesību aktu atšķirības varētu kavēt pārrobežu sadarbību pētniecības jomā un mazināt to uzņēmumu konkurētspēju, kuru komercnoslēpumi var tikt atklāti dalībvalstīs ar zemāku aizsardzības līmeni.

| 3.3. | Tādēļ priekšlikumā izvirzīts mērķis nodrošināt saskaņotu aizsardzību šiem nemateriālajiem aktīviem, kuri netiek uzskatīti par intelektuālā īpašuma tiesībām. |
| --- | --- |

3.3.

Tādēļ priekšlikumā izvirzīts mērķis nodrošināt saskaņotu aizsardzību šiem nemateriālajiem aktīviem, kuri netiek uzskatīti par intelektuālā īpašuma tiesībām.

3.4.   Komercnoslēpuma definīcija

| 3.4.1. | Komisija par piemēru ņēmusi Līgumā par intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem ietverto komercnoslēpuma definīciju un ierosina, ka par aizsargājamu komercnoslēpumu uzskatāma informācija, kas atbilst trim kumulatīviem nosacījumiem:






  — | tai jābūt slepenai tādā nozīmē, ka tā nav zināma vai viegli pieejama personām, kuras parasti izmanto šāda veida informāciju; |
| --- | --- | --- |

3.4.1.

Komisija par piemēru ņēmusi Līgumā par intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem ietverto komercnoslēpuma definīciju un ierosina, ka par aizsargājamu komercnoslēpumu uzskatāma informācija, kas atbilst trim kumulatīviem nosacījumiem:

—

tai jābūt slepenai tādā nozīmē, ka tā nav zināma vai viegli pieejama personām, kuras parasti izmanto šāda veida informāciju;

| — | tai piemīt komerciāla vērtība tādēļ, ka tā ir slepena; |
| --- | --- |

—

tai piemīt komerciāla vērtība tādēļ, ka tā ir slepena;

| — | komercnoslēpuma turētājam jāveic saprātīgi slepenības uzturēšanas pasākumi. |
| --- | --- |

—

komercnoslēpuma turētājam jāveic saprātīgi slepenības uzturēšanas pasākumi.

3.5.   Nelikumīgas piesavināšanās jēdziens

| 3.5.1. | Priekšlikuma 3. pantā uzskaitījums – neatļauta piekļuve komercnoslēpumu saturošam avotam, zādzība, korupcija, krāpšana un konfidencialitātes līgumu pārkāpšana – papildināts šādi: “jebkāda cita rīcība, kas (..) uzskatāma par komercpraksei pretrunā esošu”. |
| --- | --- |

3.5.1.

Priekšlikuma 3. pantā uzskaitījums – neatļauta piekļuve komercnoslēpumu saturošam avotam, zādzība, korupcija, krāpšana un konfidencialitātes līgumu pārkāpšana – papildināts šādi: “jebkāda cita rīcība, kas (..) uzskatāma par komercpraksei pretrunā esošu”.

| 3.5.2. | Priekšlikumā paredzēts, ka komercnoslēpuma izmantošanu vai izpaušanu arī uzskata par nelikumīgu, ja persona šādas izmantošanas vai izpaušanas laikā zināja vai, attiecīgos apstākļos tai vajadzēja zināt, ka komercnoslēpums ir iegūts no citas personas, kas komercnoslēpumu izmantoja vai izpauda nelikumīgi. |
| --- | --- |

3.5.2.

Priekšlikumā paredzēts, ka komercnoslēpuma izmantošanu vai izpaušanu arī uzskata par nelikumīgu, ja persona šādas izmantošanas vai izpaušanas laikā zināja vai, attiecīgos apstākļos tai vajadzēja zināt, ka komercnoslēpums ir iegūts no citas personas, kas komercnoslēpumu izmantoja vai izpauda nelikumīgi.

3.6.   Komercnoslēpumu likumīga iegūšana, izmantošana un izpaušana

| 3.6.1. | Direktīvas priekšlikuma 4. pantā noteikts, ka komercnoslēpumu iegūšanu uzskata par likumīgu, ja tie iegūti kādā no šādiem veidiem:






  — | neatkarīgs atklājums vai izgudrojums; |
| --- | --- | --- |

3.6.1.

Direktīvas priekšlikuma 4. pantā noteikts, ka komercnoslēpumu iegūšanu uzskata par likumīgu, ja tie iegūti kādā no šādiem veidiem:

—

neatkarīgs atklājums vai izgudrojums;

| — | reversā inženierija (reverse engineering): komercnoslēpums vairs nav aizsargāts, ja produkts, kas to satur, var to atklāt; |
| --- | --- |

—

reversā inženierija (reverse engineering): komercnoslēpums vairs nav aizsargāts, ja produkts, kas to satur, var to atklāt;

| — | darba ņēmēju pārstāvju tiesību uz informāciju un konsultāciju izmantošana, tai skaitā darba ņēmēju sniegtā informācija darba ņēmēju pārstāvjiem; |
| --- | --- |

—

darba ņēmēju pārstāvju tiesību uz informāciju un konsultāciju izmantošana, tai skaitā darba ņēmēju sniegtā informācija darba ņēmēju pārstāvjiem;

| — | vārda un informācijas brīvība; |
| --- | --- |

—

vārda un informācijas brīvība;

| — | brīdināšanas darbība kādā no šādiem gadījumiem: izmantošana vai izpaušana ir nepieciešama sabiedrības interesēs; |
| --- | --- |

—

brīdināšanas darbība kādā no šādiem gadījumiem: izmantošana vai izpaušana ir nepieciešama sabiedrības interesēs;

| — | atbilstīgi godīgai komercpraksei, nolūkā izpildīt ārpuslīgumiskās saistības un aizsargāt likumīgās intereses. |
| --- | --- |

—

atbilstīgi godīgai komercpraksei, nolūkā izpildīt ārpuslīgumiskās saistības un aizsargāt likumīgās intereses.

| 3.6.2. | Skaidri precizējot, ka neatkarīgs atklājums vai reversā inženierija ir likumīgs informācijas iegūšanas līdzeklis, šajā pantā tiek aizsargāta inovācija. |
| --- | --- |

3.6.2.

Skaidri precizējot, ka neatkarīgs atklājums vai reversā inženierija ir likumīgs informācijas iegūšanas līdzeklis, šajā pantā tiek aizsargāta inovācija.

3.7.   Komercnoslēpuma turētāja tiesiskā aizsardzība

| 3.7.1. | Dalībvalstīm jānodrošina efektīva civiltiesiskā aizsardzība pret komercnoslēpumu piesavināšanos. |
| --- | --- |

3.7.1.

Dalībvalstīm jānodrošina efektīva civiltiesiskā aizsardzība pret komercnoslēpumu piesavināšanos.

| 3.7.2. | Ņemot vērā vairākkārtējas debates par kontrafakta preču aresta (saisie-contrefaçon) procedūras ļaunprātīgu izmantošanu, direktīvas priekšlikumā dalībvalstis aicinātas piemērot sankcijas, ja pieteikuma iesniedzējs negodprātīgi uzsācis tiesvedību nolūkā netaisnīgi kavēt vai ierobežot atbildētāja piekļuvi tirgum, iebiedēt vai psiholoģiski aizskart atbildētāju. |
| --- | --- |

3.7.2.

Ņemot vērā vairākkārtējas debates par kontrafakta preču aresta (saisie-contrefaçon) procedūras ļaunprātīgu izmantošanu, direktīvas priekšlikumā dalībvalstis aicinātas piemērot sankcijas, ja pieteikuma iesniedzējs negodprātīgi uzsācis tiesvedību nolūkā netaisnīgi kavēt vai ierobežot atbildētāja piekļuvi tirgum, iebiedēt vai psiholoģiski aizskart atbildētāju.

| 3.7.3. | Direktīvas priekšlikuma 8. pantā ņemtas vērā arī konkurences tiesības un uzskaitīta virkne aizsardzības pasākumu, lai tiesvedības gaitā nepieļautu komercnoslēpumu izpaušanu, tostarp, pilnībā vai daļēji ierobežot piekļuvi komercnoslēpumu saturošam dokumentam, ierobežot piekļuvi tiesas sēdēm, tiesas nolēmuma nekonfidenciālajā redakcijā svītrot komercnoslēpumu saturošās daļas. |
| --- | --- |

3.7.3.

Direktīvas priekšlikuma 8. pantā ņemtas vērā arī konkurences tiesības un uzskaitīta virkne aizsardzības pasākumu, lai tiesvedības gaitā nepieļautu komercnoslēpumu izpaušanu, tostarp, pilnībā vai daļēji ierobežot piekļuvi komercnoslēpumu saturošam dokumentam, ierobežot piekļuvi tiesas sēdēm, tiesas nolēmuma nekonfidenciālajā redakcijā svītrot komercnoslēpumu saturošās daļas.

| 3.7.4. | Pēc komercnoslēpuma turētāja lūguma var veikt šādus pagaidu pasākumus: aizliegt izpaust vai izmantot komercnoslēpumu, aizliegt ražot, laist apgrozībā un izmantot pārkāpuma preces un konfiscēt vai nogādāt šādas preces. |
| --- | --- |

3.7.4.

Pēc komercnoslēpuma turētāja lūguma var veikt šādus pagaidu pasākumus: aizliegt izpaust vai izmantot komercnoslēpumu, aizliegt ražot, laist apgrozībā un izmantot pārkāpuma preces un konfiscēt vai nogādāt šādas preces.

| 3.7.5. | Priekšlikumā paredzētas vairākas citas procesuālās garantijas, piemēram, tiesu iestādes papildus var prasīt atbildētājam iesniegt garantijas, lai nodrošinātu kompensāciju komercnoslēpuma turētājam. |
| --- | --- |

3.7.5.

Priekšlikumā paredzētas vairākas citas procesuālās garantijas, piemēram, tiesu iestādes papildus var prasīt atbildētājam iesniegt garantijas, lai nodrošinātu kompensāciju komercnoslēpuma turētājam.

4.   Vispārīgas piezīmes par direktīvas priekšlikumu

| 4.1. | Direktīvas priekšlikumā formulētā komercnoslēpuma definīcija ir pietiekami plaša, lai tajā ietvertu arī formulu, izpētes darbības un pētījumus, uz kuriem neattiecas intelektuālā īpašuma tiesības. |
| --- | --- |

4.1.

Direktīvas priekšlikumā formulētā komercnoslēpuma definīcija ir pietiekami plaša, lai tajā ietvertu arī formulu, izpētes darbības un pētījumus, uz kuriem neattiecas intelektuālā īpašuma tiesības.

| 4.2. | Priekšlikuma mērķis ir stiprināt to ES pētniecības uzņēmumu un iestāžu konkurētspēju, kuru darbība balstīta uz zinātību un komercnoslēpumiem, kuriem nevar piemērot intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību tādēļ, ka īpašnieks nevar iegūt ekskluzīvas tiesības uz šiem elementiem. |
| --- | --- |

4.2.

Priekšlikuma mērķis ir stiprināt to ES pētniecības uzņēmumu un iestāžu konkurētspēju, kuru darbība balstīta uz zinātību un komercnoslēpumiem, kuriem nevar piemērot intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību tādēļ, ka īpašnieks nevar iegūt ekskluzīvas tiesības uz šiem elementiem.

| 4.3. | Liela daļa zinātības un informācijas, kas nepieciešama uzņēmumu ekonomiskajai izaugsmei, nav ietverta rūpnieciskā īpašuma tradicionālajās tiesībās, piemēram, patentos, preču zīmēs un dizainparaugos. |
| --- | --- |

4.3.

Liela daļa zinātības un informācijas, kas nepieciešama uzņēmumu ekonomiskajai izaugsmei, nav ietverta rūpnieciskā īpašuma tradicionālajās tiesībās, piemēram, patentos, preču zīmēs un dizainparaugos.

| 4.4. | Tā kā MVU nav pietiekamu specializētu cilvēkresursu vai finanšu resursu, lai reģistrētu, pārvaldītu, aizsargātu un ievērotu attiecīgās rūpnieciskā īpašuma tiesības, MVU bieži vien izmanto komercnoslēpumu, lai aizsargātu uzņēmumam svarīgu informāciju. |
| --- | --- |

4.4.

Tā kā MVU nav pietiekamu specializētu cilvēkresursu vai finanšu resursu, lai reģistrētu, pārvaldītu, aizsargātu un ievērotu attiecīgās rūpnieciskā īpašuma tiesības, MVU bieži vien izmanto komercnoslēpumu, lai aizsargātu uzņēmumam svarīgu informāciju.

| 4.5. | Lai pārvarētu šķēršļus, uzņēmumi līgumos ar darba ņēmējiem un apakšuzņēmējiem nereti paredz vienošanos par neizpaušanu. Noteikumi par komercnoslēpumu aizsardzību nedrīkst ierobežot vārda brīvību un iespēju ziņot par nepilnībām vai mazināt darba ņēmēju iespējas mainīt darbavietu un likt lietā iegūtās vispārējās zināšanas un pieredzi. |
| --- | --- |

4.5.

Lai pārvarētu šķēršļus, uzņēmumi līgumos ar darba ņēmējiem un apakšuzņēmējiem nereti paredz vienošanos par neizpaušanu. Noteikumi par komercnoslēpumu aizsardzību nedrīkst ierobežot vārda brīvību un iespēju ziņot par nepilnībām vai mazināt darba ņēmēju iespējas mainīt darbavietu un likt lietā iegūtās vispārējās zināšanas un pieredzi.

| 4.6. | Priekšlikums ir pilnībā pamatots vēl jo vairāk tādēļ, ka pašreizējos ekonomikas apstākļos arvien biežāk tiek izmantoti apakšuzņēmuma līgumi, un līdz ar to pakalpojumu sniedzējiem ir pagaidu piekļuve dažādai sensitīvai informācijai. |
| --- | --- |

4.6.

Priekšlikums ir pilnībā pamatots vēl jo vairāk tādēļ, ka pašreizējos ekonomikas apstākļos arvien biežāk tiek izmantoti apakšuzņēmuma līgumi, un līdz ar to pakalpojumu sniedzējiem ir pagaidu piekļuve dažādai sensitīvai informācijai.

| 4.7. | Turklāt informācijas un komunikāciju sistēmu progress veicina pirātismu, komercnoslēpumu piesavināšanos un izplatīšanu, palielinot risku, ka tos izmantos trešās valstīs, lai ražotu preces, kas vēlāk konkurēs ES tirgū ar precēm, ko ražo uzņēmums, kas kļuvis par nelikumīgas piesavināšanās upuri. |
| --- | --- |

4.7.

Turklāt informācijas un komunikāciju sistēmu progress veicina pirātismu, komercnoslēpumu piesavināšanos un izplatīšanu, palielinot risku, ka tos izmantos trešās valstīs, lai ražotu preces, kas vēlāk konkurēs ES tirgū ar precēm, ko ražo uzņēmums, kas kļuvis par nelikumīgas piesavināšanās upuri.

| 4.8. | EESK vērš uzmanību uz faktu, ka arvien stingrāku prasību noteikšana pārskatiem, jo sevišķi kotētos uzņēmumos, apdraud komercnoslēpumu. Informācija, kas iekļauta šajos pārskatos, faktiski kļūst publiska, pieejama katram ieguldītājam, kas var izrādīties konkurents vai var par tādu kļūt. |
| --- | --- |

4.8.

EESK vērš uzmanību uz faktu, ka arvien stingrāku prasību noteikšana pārskatiem, jo sevišķi kotētos uzņēmumos, apdraud komercnoslēpumu. Informācija, kas iekļauta šajos pārskatos, faktiski kļūst publiska, pieejama katram ieguldītājam, kas var izrādīties konkurents vai var par tādu kļūt.

| 4.9. | EESK uzskata, ka direktīvas priekšlikuma 4. pantā būtu jāņem vērā komercnoslēpuma izpaušanas risks, ko rada kotētu uzņēmumu valdes vai uzraudzības padomes locekļu pienākums sniegt pārskatu. |
| --- | --- |

4.9.

EESK uzskata, ka direktīvas priekšlikuma 4. pantā būtu jāņem vērā komercnoslēpuma izpaušanas risks, ko rada kotētu uzņēmumu valdes vai uzraudzības padomes locekļu pienākums sniegt pārskatu.

5.   Īpašas piezīmes par direktīvas priekšlikumu

| 5.1. | Priekšlikumā paredzētas daudzas procesuālās garantijas, tostarp pagaidu un aizsardzības pasākumi, kā arī korektīvie un kaitējuma atlīdzināšanas pasākumi pēc tiesas lēmuma, kurā apstiprināts komercnoslēpuma pārkāpums, piemēram, pārkāpēja rīcībā esošas informācijas iznīcināšana, pārkāpuma preču izņemšana no apgrozības un iznīcināšana, zaudējuma atlīdzības aprēķināšana, ņemot vērā morālo kaitējumu, un lēmuma publicēšana. |
| --- | --- |

5.1.

Priekšlikumā paredzētas daudzas procesuālās garantijas, tostarp pagaidu un aizsardzības pasākumi, kā arī korektīvie un kaitējuma atlīdzināšanas pasākumi pēc tiesas lēmuma, kurā apstiprināts komercnoslēpuma pārkāpums, piemēram, pārkāpēja rīcībā esošas informācijas iznīcināšana, pārkāpuma preču izņemšana no apgrozības un iznīcināšana, zaudējuma atlīdzības aprēķināšana, ņemot vērā morālo kaitējumu, un lēmuma publicēšana.

| 5.2. | Pēc cietušās puses pieteikuma piešķirtajam atlīdzinājumam jāatbilst faktiskajam kaitējuma apmēram, ņemot vērā kā materiālos, tā arī morālos aspektus. |
| --- | --- |

5.2.

Pēc cietušās puses pieteikuma piešķirtajam atlīdzinājumam jāatbilst faktiskajam kaitējuma apmēram, ņemot vērā kā materiālos, tā arī morālos aspektus.

| 5.3. | Tomēr tiesnesis “attiecīgos gadījumos” var arī noteikt fiksētu summu, kuras aprēķins balstīts uz autoratlīdzības vai maksājuma summu, kas būtu jāmaksā komercnoslēpuma atļautas izmantošanas gadījumā. |
| --- | --- |

5.3.

Tomēr tiesnesis “attiecīgos gadījumos” var arī noteikt fiksētu summu, kuras aprēķins balstīts uz autoratlīdzības vai maksājuma summu, kas būtu jāmaksā komercnoslēpuma atļautas izmantošanas gadījumā.

| 5.4. | Komiteja uzsver, ka direktīvas priekšlikuma 3. pantā minētie krimināltiesību jēdzieni “zādzība”, “korupcija”, “krāpšana” lietoti, lai paskaidrotu jēdzienu “komercnoslēpumu nelikumīga iegūšana, izmantošana un izpaušana”. |
| --- | --- |

5.4.

Komiteja uzsver, ka direktīvas priekšlikuma 3. pantā minētie krimināltiesību jēdzieni “zādzība”, “korupcija”, “krāpšana” lietoti, lai paskaidrotu jēdzienu “komercnoslēpumu nelikumīga iegūšana, izmantošana un izpaušana”.

| 5.5. | Komisija, acīmredzot, vēlas saskaņot civiltiesiskās aizsardzības līdzekļus, lai inovatīviem uzņēmumiem dotu iespēju efektīvi aizsargāt komercnoslēpumus visā Savienībā. Šajā saistībā 5. pants “Vispārīgas saistības” ir nepārprotams, jo tajā noteikts, ka dalībvalstis nodrošina pasākumus, procedūras un aizsardzības līdzekļus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu civiltiesisko aizsardzību (to Komiteja vēlas uzsvērt īpaši). |
| --- | --- |

5.5.

Komisija, acīmredzot, vēlas saskaņot civiltiesiskās aizsardzības līdzekļus, lai inovatīviem uzņēmumiem dotu iespēju efektīvi aizsargāt komercnoslēpumus visā Savienībā. Šajā saistībā 5. pants “Vispārīgas saistības” ir nepārprotams, jo tajā noteikts, ka dalībvalstis nodrošina pasākumus, procedūras un aizsardzības līdzekļus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu civiltiesisko aizsardzību (to Komiteja vēlas uzsvērt īpaši).

| 5.6. | Turklāt direktīvas priekšlikumā komercnoslēpums pielīdzināts intelektuālā īpašuma tiesībām, bet ne ekskluzīvam intelektuālā īpašuma tiesību veidam. Direktīvas priekšlikumā paredzētā aizsardzība ir ļoti līdzīga procedūrām, kas noteiktas 2004. gada aprīlī pieņemtajā Direktīvā EK 2004/48 par intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu attiecībā uz autortiesībām, preču zīmēm, dizainparaugiem vai patentiem; pašlaik tiek apsvērta iespēja minēto direktīvu pārskatīt. Attiecībā uz 4. pantu EESK uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai darba ņēmējam, darbavietā atklājot trūkumu vai citas nekārtības, būtu iespēja apspriesties ar uzticības personu arodbiedrībā, taču šā iemesla dēļ viņu nedrīkst uzskatīt par noteikumu pārkāpēju. EESK uzskata, ka direktīvai vajadzētu nodrošināt to darba ņēmēju aizsardzību, kas izmanto 4. pantā minētās iespējas. |
| --- | --- |

5.6.

Turklāt direktīvas priekšlikumā komercnoslēpums pielīdzināts intelektuālā īpašuma tiesībām, bet ne ekskluzīvam intelektuālā īpašuma tiesību veidam. Direktīvas priekšlikumā paredzētā aizsardzība ir ļoti līdzīga procedūrām, kas noteiktas 2004. gada aprīlī pieņemtajā Direktīvā EK 2004/48 par intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu attiecībā uz autortiesībām, preču zīmēm, dizainparaugiem vai patentiem; pašlaik tiek apsvērta iespēja minēto direktīvu pārskatīt. Attiecībā uz 4. pantu EESK uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai darba ņēmējam, darbavietā atklājot trūkumu vai citas nekārtības, būtu iespēja apspriesties ar uzticības personu arodbiedrībā, taču šā iemesla dēļ viņu nedrīkst uzskatīt par noteikumu pārkāpēju. EESK uzskata, ka direktīvai vajadzētu nodrošināt to darba ņēmēju aizsardzību, kas izmanto 4. pantā minētās iespējas.

| 5.7. | Ņemot vērā vairākkārtējas debates par kontrafakta preču aresta (saisie-contrefaçon) procedūras ļaunprātīgu izmantošanu (2), ex parte procedūru, Komiteja pauž gandarījumu, ka salīdzinājumā ar Direktīvu EK 2004/48 šajā priekšlikumā sperts solis uz priekšu, 10. panta 2. punktā skaidri nosakot, ka dalībvalstu tiesu iestādēm jāvērtē provizorisko un piesardzības pasākumu proporcionalitāte. |
| --- | --- |

5.7.

Ņemot vērā vairākkārtējas debates par kontrafakta preču aresta (saisie-contrefaçon) procedūras ļaunprātīgu izmantošanu (2), ex parte procedūru, Komiteja pauž gandarījumu, ka salīdzinājumā ar Direktīvu EK 2004/48 šajā priekšlikumā sperts solis uz priekšu, 10. panta 2. punktā skaidri nosakot, ka dalībvalstu tiesu iestādēm jāvērtē provizorisko un piesardzības pasākumu proporcionalitāte.

| 5.8. | Pielīdzinot komercnoslēpumu intelektuālā īpašuma veidam, direktīvas priekšlikumā iekļauts jēdziens “godīga komercprakse”. Šis jēdziens jau ietverts Līgumos par intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem. |
| --- | --- |

5.8.

Pielīdzinot komercnoslēpumu intelektuālā īpašuma veidam, direktīvas priekšlikumā iekļauts jēdziens “godīga komercprakse”. Šis jēdziens jau ietverts Līgumos par intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem.

| 5.9. | Eiropas Savienības Tiesa jau interpretējusi jēdzienu “godīga prakse” (3), kas ietverts Direktīvā 89/104/EEK, ar ko tuvina dalībvalstu tiesību aktus attiecībā uz preču zīmēm. |
| --- | --- |

5.9.

Eiropas Savienības Tiesa jau interpretējusi jēdzienu “godīga prakse” (3), kas ietverts Direktīvā 89/104/EEK, ar ko tuvina dalībvalstu tiesību aktus attiecībā uz preču zīmēm.

| 5.10. | Neraugoties uz priekšlikumā panākto būtisko progresu, direktīvas pieņemšana nenozīmē, ka uzņēmumiem nebūs jāveic visi komercnoslēpumu aizsardzībai nepieciešamie tehniskie, organizatoriskie un līgumtiesiskie preventīvie pasākumi. |
| --- | --- |

5.10.

Neraugoties uz priekšlikumā panākto būtisko progresu, direktīvas pieņemšana nenozīmē, ka uzņēmumiem nebūs jāveic visi komercnoslēpumu aizsardzībai nepieciešamie tehniskie, organizatoriskie un līgumtiesiskie preventīvie pasākumi.

| 5.11. | Tajā pašā laikā ir pārāk ierobežojoši par komercnoslēpumu uzskatīt vienīgi informāciju ar tūlītēju komerciālu vērtību, jo zināma veida ekonomiskai, rūpnieciskai, tehniskai vai zinātniskai informācijai var arī nebūt tiešas komerciālas vērtības, bet tā var būt potenciāla, piemēram, gadījumos, kad šāda informācija ir saistīta ar tehniskas vai zinātniskas pētniecības un izstrādes datiem. |
| --- | --- |

5.11.

Tajā pašā laikā ir pārāk ierobežojoši par komercnoslēpumu uzskatīt vienīgi informāciju ar tūlītēju komerciālu vērtību, jo zināma veida ekonomiskai, rūpnieciskai, tehniskai vai zinātniskai informācijai var arī nebūt tiešas komerciālas vērtības, bet tā var būt potenciāla, piemēram, gadījumos, kad šāda informācija ir saistīta ar tehniskas vai zinātniskas pētniecības un izstrādes datiem.

| 5.12. | EESK ierosina papildināt 4. panta 1. punktā noteikto sarakstu, nosakot, ka komercnoslēpumu iegūšanu uzskata par likumīgu, ja tie ir iegūti kādā no šādiem veidiem:






  e) | “pārskata sniegšanas pienākuma īstenošana, kas gulstas uz kotētu uzņēmumu valdes vai uzraudzības padomes locekļiem”. |
| --- | --- | --- |

5.12.

EESK ierosina papildināt 4. panta 1. punktā noteikto sarakstu, nosakot, ka komercnoslēpumu iegūšanu uzskata par likumīgu, ja tie ir iegūti kādā no šādiem veidiem:

e)

“pārskata sniegšanas pienākuma īstenošana, kas gulstas uz kotētu uzņēmumu valdes vai uzraudzības padomes locekļiem”.

| 5.13. | Tāpat EESK ierosina papildināt 4. panta 2. punktā iekļauto sarakstu, nosakot, ka dalībvalstis nodrošina, ka netiek piešķirtas tiesības piemērot šajā direktīvā paredzētos pasākumus, procedūras un aizsardzības līdzekļus, ja komercnoslēpuma iespējamā iegūšana, izmantošana vai izpaušana tika veikta kādā no šādiem gadījumiem:






  f) | “komercnoslēpumu izpauda, īstenojot pārskata sniegšanas pienākumu, kas gulstas uz kotētu uzņēmumu valdes vai uzraudzības padomes locekļiem”. |
| --- | --- | --- |

5.13.

Tāpat EESK ierosina papildināt 4. panta 2. punktā iekļauto sarakstu, nosakot, ka dalībvalstis nodrošina, ka netiek piešķirtas tiesības piemērot šajā direktīvā paredzētos pasākumus, procedūras un aizsardzības līdzekļus, ja komercnoslēpuma iespējamā iegūšana, izmantošana vai izpaušana tika veikta kādā no šādiem gadījumiem:

f)

“komercnoslēpumu izpauda, īstenojot pārskata sniegšanas pienākumu, kas gulstas uz kotētu uzņēmumu valdes vai uzraudzības padomes locekļiem”.

Briselē, 2014. gada 25. martā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  OV C 306, 16.12.2009., 7. lpp.; OV C 18, 19.01.2011., 105. lpp.

1

(2)  Kasācijas tiesa civillietās, Komerclietu palāta, 2013. gada 12. februāris, 11-26.361 “Société Vetrotech Saint-Gobain international”; Parīzes Vispārējā tiesa, 2011. gada 15. novembris, “Sociétés JCB”, Laurent Labatte komentāri, Marks & Clerk France, Rūpnieciskā īpašuma tiesību konsultācijas.

2

“Société Vetrotech Saint-Gobain international”

“Sociétés JCB”

Laurent Labatte

Marks & Clerk France

(3)  Skatīt Direktīvu 89/104/EEK, ar ko tuvina dalībvalstu tiesību aktus attiecībā uz preču zīmēm, un Eiropas Savienības Tiesas judikatūru attiecībā uz jēdziena “godīga prakse” interpretāciju, Tiesa, 2005. gada 15. martā, lietā C 228/03 The Gillette Company Gillette group Finland Oy pret LA laboratories Oy.

3

The Gillette Company Gillette group Finland Oy

LA laboratories Oy.

---

PIELIKUMS

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinuma

Atzinumam Šis specializētās nodaļas atzinuma punkts tika grozīts, lai atspoguļotu pilnsapulces apstiprināto grozījumu, lai gan sākotnējais formulējums saņēma vairāk nekā vienu ceturto daļu nodoto balsu (Reglamenta 54. panta 4. punkts):

4.5. punkts

| “4.5. | Lai pārvarētu šķēršļus, uzņēmumi līgumos ar darba ņēmējiem un apakšuzņēmējiem nereti paredz vienošanos par neizpaušanu.” |
| --- | --- |

“4.5.

Balsošanas rezultāti

Balsošanas rezultāti

| Par | : | 80 |
| --- | --- | --- |
| Pret | : | 46 |
| Atturas | : | 10 |

Par

:

80

Pret

:

46

Atturas

:

10

---

| 16.7.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 226/54 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 226/54

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Padomes Regulai, ar ko izveido kopuzņēmumu “Shift2Rail””

COM(2013) 922 final – 2013/0445 (NLE)

2014/C 226/10

Galvenais ziņotājs: Mendoza Castro kgs

Padome 2014. gada 11. februārī saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 187. pantu un 188. panta 1. punktu nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Padomes regulai, ar ko izveido kopuzņēmumu “Shift2Rail””

COM(2013) 922 final – 2013/0445 (NLE).

Ņemot vērā jautājuma steidzamību, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 497. plenārajā sesijā 2014. gada 25. un 26. martā (25. marta sēdē) iecēla Juan Mendoza Castro par galveno ziņotāju un ar 177 balsīm par un 3 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK atbalsta S2R iniciatīvu, uzskatot to par būtisku ieguldījumu Eiropas dzelzceļa nozarē. |
| --- | --- |

1.1.

EESK atbalsta S2R iniciatīvu, uzskatot to par būtisku ieguldījumu Eiropas dzelzceļa nozarē.

| 1.2. | EESK uzsver S2R potenciālo nozīmi nodarbinātībā, jo visā dzelzceļa sistēmā strādā apmēram trīs miljoni cilvēku. |
| --- | --- |

1.2.

EESK uzsver S2R potenciālo nozīmi nodarbinātībā, jo visā dzelzceļa sistēmā strādā apmēram trīs miljoni cilvēku.

| 1.3. | Lai īstenotu ES izvirzītos ilgtermiņa mērķus, dzelzceļa nozarē ir nepieciešamas pārmaiņas, kas ir ne tikai tehniska rakstura, bet skar arī kultūru. |
| --- | --- |

1.3.

Lai īstenotu ES izvirzītos ilgtermiņa mērķus, dzelzceļa nozarē ir nepieciešamas pārmaiņas, kas ir ne tikai tehniska rakstura, bet skar arī kultūru.

| 1.4. | Kopējais paredzētais budžets S2R ir 920 miljoni euro; tas ir mazāks par nepieciešamajiem ieguldījumiem, kas tiek lēsti 1,4 miljardu euro apmērā, un tādēļ būs jānosaka prioritārie pētniecības virzieni. |
| --- | --- |

1.4.

Kopējais paredzētais budžets S2R ir 920 miljoni euro; tas ir mazāks par nepieciešamajiem ieguldījumiem, kas tiek lēsti 1,4 miljardu euro apmērā, un tādēļ būs jānosaka prioritārie pētniecības virzieni.

| 1.5. | EESK uzsver S2R nozīmi, lai Eiropas dzelzceļa nozare varētu konkurēt pasaules tirgū ar gada apgrozījumu 146 miljardi euro. |
| --- | --- |

1.5.

EESK uzsver S2R nozīmi, lai Eiropas dzelzceļa nozare varētu konkurēt pasaules tirgū ar gada apgrozījumu 146 miljardi euro.

| 1.6. | Eiropas uzņēmumi zaudē konkurentiem Āzijas valstīs, kuri pētniecībā un izstrādē iegulda ļoti lielus līdzekļus. Pasaules tirgū rodas aizvien jauni izaicinājumi, jo visu produktu nišās un visos segmentos palielinās konkurentu skaits. |
| --- | --- |

1.6.

Eiropas uzņēmumi zaudē konkurentiem Āzijas valstīs, kuri pētniecībā un izstrādē iegulda ļoti lielus līdzekļus. Pasaules tirgū rodas aizvien jauni izaicinājumi, jo visu produktu nišās un visos segmentos palielinās konkurentu skaits.

| 1.7. | Signalizācijas sistēma ERTMS ir piemērs tam, ka gribai sadarboties jābūt spēcīgākai par nacionālajām interesēm. |
| --- | --- |

1.7.

Signalizācijas sistēma ERTMS ir piemērs tam, ka gribai sadarboties jābūt spēcīgākai par nacionālajām interesēm.

| 1.8. | EESK uzskata, ka pētniecībā par prioritāriem jānosaka pasākumi, kas saistīti ar personu drošību, ekonomisko efektivitāti un informāciju dzelzceļa pakalpojumu lietotājiem. |
| --- | --- |

1.8.

EESK uzskata, ka pētniecībā par prioritāriem jānosaka pasākumi, kas saistīti ar personu drošību, ekonomisko efektivitāti un informāciju dzelzceļa pakalpojumu lietotājiem.

| 1.9. | S2R piecās pētniecības programmās ietvertas galvenās jomas un vērienīgi mērķi. |
| --- | --- |

1.9.

S2R piecās pētniecības programmās ietvertas galvenās jomas un vērienīgi mērķi.

| 1.10. | EESK uzskata, ka būtu jānosaka, kam pieder produkti, kuri izstrādāti pētījumu rezultātā. Jautājums par intelektuālo īpašumu un patentiem ir ļoti svarīgs, tomēr Komisijas priekšlikumā šiem aspektiem nav pievērsta uzmanība. |
| --- | --- |

1.10.

EESK uzskata, ka būtu jānosaka, kam pieder produkti, kuri izstrādāti pētījumu rezultātā. Jautājums par intelektuālo īpašumu un patentiem ir ļoti svarīgs, tomēr Komisijas priekšlikumā šiem aspektiem nav pievērsta uzmanība.

| 1.11. | Produkti, kas ir ES finansētās pētniecības rezultāts, būtu rūpnieciski jāizmanto Eiropas teritorijā. |
| --- | --- |

1.11.

Produkti, kas ir ES finansētās pētniecības rezultāts, būtu rūpnieciski jāizmanto Eiropas teritorijā.

| 1.12. | Pretēji Komisijas priekšlikumā noteiktajam Eiropas dzelzceļa aģentūrai jābūt vienīgajai struktūrai, kas atbild par savstarpējās izmantojamības tehniskajiem standartiem. |
| --- | --- |

1.12.

Pretēji Komisijas priekšlikumā noteiktajam Eiropas dzelzceļa aģentūrai jābūt vienīgajai struktūrai, kas atbild par savstarpējās izmantojamības tehniskajiem standartiem.

2.   Regulas priekšlikuma pamatojums un kopsavilkums

| 2.1. | Ar Balto grāmatu par transporta politiku (1) un ceturto dzelzceļa nozares tiesību aktu kopumu (2) izveido pamatu lielam dzelzceļa nozares iekšējam tirgum (3). |
| --- | --- |

2.1.

Ar Balto grāmatu par transporta politiku (1) un ceturto dzelzceļa nozares tiesību aktu kopumu (2) izveido pamatu lielam dzelzceļa nozares iekšējam tirgum (3).

| 2.2. | Viens no programmas “Apvārsnis 2020” galvenajiem mērķiem ir Eiropas rūpniecību stiprināt ar pasākumiem pētniecības un inovācijas atbalstam svarīgās nozarēs. |
| --- | --- |

2.2.

Viens no programmas “Apvārsnis 2020” galvenajiem mērķiem ir Eiropas rūpniecību stiprināt ar pasākumiem pētniecības un inovācijas atbalstam svarīgās nozarēs.

| 2.3. | Kopuzņēmums Shift2Rail (S2R) būs “Savienības struktūra” (LESD 187. pants, Finanšu regulas 209. pants). |
| --- | --- |

2.3.

Kopuzņēmums Shift2Rail (S2R) būs “Savienības struktūra” (LESD 187. pants, Finanšu regulas 209. pants).

| 2.4. | Turklāt S2R ir nepieciešams, lai risinātu pašreizējās sarežģītās problēmas, proti: centienu sadrumstalotība valstu atšķirīgo noteikumu un standartu dēļ rada šķēršļus rūpniecisko izstrādājumu izmantošanai dzelzceļa nozarē un kavē savstarpēju atļauju izsniegšanu dzelzceļa produktiem, pētniecības pasākumu piespiedu samazināšana vadošajos dzelzceļa uzņēmumos, publisko un privāto ieguldījumu trūkums un palielināti finansiālie riski. |
| --- | --- |

2.4.

Turklāt S2R ir nepieciešams, lai risinātu pašreizējās sarežģītās problēmas, proti: centienu sadrumstalotība valstu atšķirīgo noteikumu un standartu dēļ rada šķēršļus rūpniecisko izstrādājumu izmantošanai dzelzceļa nozarē un kavē savstarpēju atļauju izsniegšanu dzelzceļa produktiem, pētniecības pasākumu piespiedu samazināšana vadošajos dzelzceļa uzņēmumos, publisko un privāto ieguldījumu trūkums un palielināti finansiālie riski.

| 2.5. | S2R mērķi:






  — | atbalsts Eiropas dzelzceļa aģentūras 2014. gada februārī publicētajai dzelzceļa tehniskajai stratēģijai; |
| --- | --- | --- |

2.5.

S2R mērķi:

—

atbalsts Eiropas dzelzceļa aģentūras 2014. gada februārī publicētajai dzelzceļa tehniskajai stratēģijai;

| — | aprites cikla izmaksu kopējais samazinājums līdz 50 %, |
| --- | --- |

—

aprites cikla izmaksu kopējais samazinājums līdz 50 %,

| — | dzelzceļa transporta sistēmas jaudas palielinājums par 100 %; |
| --- | --- |

—

dzelzceļa transporta sistēmas jaudas palielinājums par 100 %;

| — | dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumu uzticamības un precizitātes palielinājums par 50 %; |
| --- | --- |

—

dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumu uzticamības un precizitātes palielinājums par 50 %;

| — | labāka savstarpējā izmantojamība un |
| --- | --- |

—

labāka savstarpējā izmantojamība un

| — | negatīvo faktoru, piemēram, trokšņa, samazināšana. |
| --- | --- |

—

negatīvo faktoru, piemēram, trokšņa, samazināšana.

| 2.5.1. | Būs jāizstrādā validācijas process, lai varētu kvantitatīvi uzraudzīt, kā S2R darba rezultāti konkrēti palīdz sasniegt minētos vērienīgos mērķus. Kvalitatīva inženierija un prasību pārvaldība ir visjaunākās metodes, kas ļauj minimāli uzraudzīt progresu mērķu īstenošanā, un tādēļ minētās metodes profesionāli jāizmanto S2R. |
| --- | --- |

2.5.1.

Būs jāizstrādā validācijas process, lai varētu kvantitatīvi uzraudzīt, kā S2R darba rezultāti konkrēti palīdz sasniegt minētos vērienīgos mērķus. Kvalitatīva inženierija un prasību pārvaldība ir visjaunākās metodes, kas ļauj minimāli uzraudzīt progresu mērķu īstenošanā, un tādēļ minētās metodes profesionāli jāizmanto S2R.

| 2.6. | S2R darbība būs saistīta galvenokārt ar četriem pārvadājumu veidiem dzelzceļa sistēmā:






  — | ātrgaitas dzelzceļa pasažieru pārvadājumi; |
| --- | --- | --- |

2.6.

S2R darbība būs saistīta galvenokārt ar četriem pārvadājumu veidiem dzelzceļa sistēmā:

—

ātrgaitas dzelzceļa pasažieru pārvadājumi;

| — | reģionālie pasažieru pārvadājumi; |
| --- | --- |

—

reģionālie pasažieru pārvadājumi;

| — | pilsētas un piepilsētas pasažieru pārvadājumi; |
| --- | --- |

—

pilsētas un piepilsētas pasažieru pārvadājumi;

| — | kravas pārvadājumi. |
| --- | --- |

—

kravas pārvadājumi.

| 2.7. | Finansējumu nodrošinās Savienība, kuras maksimālais ieguldījums būs 450 miljoni euro, un pārējie partneri, kuriem būs jānodrošina vismaz 470 miljoni euro. |
| --- | --- |

2.7.

Finansējumu nodrošinās Savienība, kuras maksimālais ieguldījums būs 450 miljoni euro, un pārējie partneri, kuriem būs jānodrošina vismaz 470 miljoni euro.

| 2.8. | Paredzētais darbības laiks ir līdz 2014. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

2.8.

Paredzētais darbības laiks ir līdz 2014. gada 31. decembrim.

3.   Vispārīgas piezīmes

3.1.   S2R nozīme

EESK pārliecinoši atbalsta S2R iniciatīvu, uzskatot to par būtisku ieguldījumu Eiropas rūpniecībā tādā stratēģiskā nozarē kā dzelzceļš. Turklāt EESK atzinīgi vērtē dzelzceļa nozares uzņēmumu ciešu iesaistīšanu projektā.

3.2.   Nodarbinātība

EESK īpaši uzsver S2R nozīmi nodarbinātības jomā. Tiek lēsts, ka visā Eiropā 4 00  000 cilvēku tiešā vai netiešā veidā nodarbina nozares piegādātāji. Turklāt vairāk nekā 1 3 50  000 cilvēku nodarbināti Eiropas dzelzceļa infrastruktūras pārvaldības struktūrās un dzelzceļa uzņēmumos. Apmēram tāds pats skaits strādājošo ir pilsētas dzelzceļa pārvadājumu nozarē, un kopējais nozarē nodarbināto skaits ir aptuveni trīs miljoni.

3.3.   Liels izaicinājums Eiropas dzelzceļa nozarei

EESK norāda: lai īstenotu ES izvirzītos ilgtermiņa mērķus, ir nepieciešamas dziļas pārmaiņas, kas ir ne tikai tehniska rakstura, bet skar arī kultūru. Turklāt ES ne tikai jānosaka standarti un saskaņošanas līdzekļi, bet arī ES jāatbalsta pārvalstu satvars kopīgam darbam.

3.4.   Finansējums

EESK atzinīgi vērtē, ka S2R paredzēti finanšu resursi. Tomēr kopējais plānotais budžets – 920 miljoni euro – būtu jāpalielina, izmantojot papildu fondus, jo tiek lēsts, ka S2R būs nepieciešami ieguldījumi 1,4 miljardu euro apmērā. Pretējā gadījumā S2R dažādajās darbības jomās būs jānosaka prioritātes.

3.5.   Papildu pasākumi

Kopējā budžetā 120 miljonus euro paredzēts veltīt ieguldījumiem “papildu pasākumu” īstenošanā. Tie ir pasākumi, kurus kopuzņēmuma dalībnieki veiks papildus to ieguldījumam ES fondu atbalstītajā pētniecībā un izstrādē. Tādējādi šo summu Eiropas Savienība nefinansēs.

3.6.   Pasaules tirgus dzelzceļa nozarē

EESK uzsver, ka S2R ir būtiska nozīme, lai saglabātu konkurētspēju ES rūpniecības nozarē, kas pasaules mērogā vēl aizvien ražo dzelzceļa iekārtas un nodrošina dzelzceļa pakalpojumus vairāk nekā 50 % apmērā (Eiropā – 80 %). Tiek lēsts, ka kopējais tirgus apjoms ir 146 miljardi euro gadā, lai gan šā tirgus “pieejamā daļa” sasniedz 106 miljardus euro gadā (4).

3.7.   Eiropa zaudē pozīcijas

Labi zināms, ka Āzijas valstis katra savas dzelzceļa nozares pētniecībā un izstrādē iegulda ļoti lielus līdzekļus. Eiropas uzņēmumi pakļauti būtiskam spiedienam no Āzijas valstu konkurentu puses. Pasaules tirgus rada aizvien lielākus izaicinājumus Eiropas dzelzceļa nozarei, jo palielinās tā dalībnieku skaits visu produktu nišās un visos segmentos. Lai gan cenu ziņā ir ļoti grūti konkurēt ar Āzijas uzņēmumiem, Eiropas dzelzceļa nozarei vēl aizvien ir būtiska nozīme pētniecībā un izstrādē.

3.8.   MVU nozīme

| 3.8.1. | Lai dzelzceļa nozares tirgū ieviestu inovācijas, produkti ir jāražo rūpnieciski, un tādēļ jāiesaista pasaules vadošie/lielie uzņēmumi, kas komercializēs S2R izstrādātos inovatīvos risinājumus. |
| --- | --- |

3.8.1.

Lai dzelzceļa nozares tirgū ieviestu inovācijas, produkti ir jāražo rūpnieciski, un tādēļ jāiesaista pasaules vadošie/lielie uzņēmumi, kas komercializēs S2R izstrādātos inovatīvos risinājumus.

| 3.8.2. | EESK tomēr uzskata, ka trīs iespējamos veidos arī MVU būs svarīga loma S2R:






  — | veidojot klasterus, piesakoties asociētā dalībnieka statusam un ieguldot 2,5 % no kādas inovācijas programmas vērtības (ar finansējumu 47,6 % apmērā); |
| --- | --- | --- |

3.8.2.

EESK tomēr uzskata, ka trīs iespējamos veidos arī MVU būs svarīga loma S2R:

—

veidojot klasterus, piesakoties asociētā dalībnieka statusam un ieguldot 2,5 % no kādas inovācijas programmas vērtības (ar finansējumu 47,6 % apmērā);

| — | izmantojot atklātus konkursus (šim mērķim pieejami 135 miljoni euro ar finansējumu 100 % apmērā); |
| --- | --- |

—

izmantojot atklātus konkursus (šim mērķim pieejami 135 miljoni euro ar finansējumu 100 % apmērā);

| — | kļūstot par apakšuzņēmējiem vienam no kopuzņēmuma dalībniekiem (dibinātājam vai asociētajam loceklim). Arī šiem pasākumiem paredzēts finansējums100 % apmērā. |
| --- | --- |

—

kļūstot par apakšuzņēmējiem vienam no kopuzņēmuma dalībniekiem (dibinātājam vai asociētajam loceklim). Arī šiem pasākumiem paredzēts finansējums100 % apmērā.

3.9.   Eiropas Dzelzceļa satiksmes vadības sistēmas (ERTMS) piemērs

Signalizācijas sistēma ERTMS, kas izveidota ar Eiropas Komisijas atbalstu, ir piemērs tam, ka gribai sadarboties jābūt spēcīgākai par nacionālajām interesēm. Iespējams, ka ERTMS ir vislielākais izaicinājums dzelzceļa nozares veiksmīgai attīstībai, un tā kļuvusi par visvairāk izmantoto sistēmu ne tikai Eiropas dzelzceļā, bet daudzās citās pasaules valstīs, un tā piedāvā pilnīgas savstarpējās izmantojamības iespēju. Tādēļ ir jāveic plaši izpētes pasākumi, lai sasniegtu pilnīgas savstarpējās izmantojamības mērķi un jaudas palielinājumu, kā arī samazinātu ieviešanas izmaksas.

3.10.   Tātad S2R ir solis pareizajā virzienā

Pirmo reizi Eiropas dzelzceļa nozares lielākie uzņēmumi (kas konkurē savā starpā) nolēmuši sadarboties un iesaistīties kopīgā pētniecības programmā.

4.   Īpašas piezīmes

4.1.   Pētniecība un izstrāde

| 4.1.1. | Pamatojoties uz dzelzceļa sistēmas savstarpējās izmantojamības direktīvu (5), ierosinātajā pētniecības un izstrādes programmā iekļauti tādi aspekti kā ritošais sastāvs kravu un pasažieru pārvadājumiem, infrastruktūra, kontroles un vadības sistēma un signalizācija. |
| --- | --- |

4.1.1.

Pamatojoties uz dzelzceļa sistēmas savstarpējās izmantojamības direktīvu (5), ierosinātajā pētniecības un izstrādes programmā iekļauti tādi aspekti kā ritošais sastāvs kravu un pasažieru pārvadājumiem, infrastruktūra, kontroles un vadības sistēma un signalizācija.

| 4.1.2. | EESK norāda, ka programmās par prioritāriem jānosaka pasākumi, kuru mērķis ir pasažieru drošības un dzelzceļa ekonomiskās efektivitātes palielināšana. Izmantojot jaunās tehnoloģijas, jāuzlabo arī lietotājiem sniegtā informācija. |
| --- | --- |

4.1.2.

EESK norāda, ka programmās par prioritāriem jānosaka pasākumi, kuru mērķis ir pasažieru drošības un dzelzceļa ekonomiskās efektivitātes palielināšana. Izmantojot jaunās tehnoloģijas, jāuzlabo arī lietotājiem sniegtā informācija.

4.2.   Inovācijas programmas

EESK atzīmē, ka S2R veido piecas inovācijas programmas, ko definējuši eksperti, kuru darbu koordinēja UNIFE (Eiropas dzelzceļu rūpniecības uzņēmumu apvienība). Inovācijas programmas (IP) ir šādas:

4.2.1.   (IP1) Energy & Mass Efficient Technologies for High Capacity Trains (Lieljaudas vilcieniem paredzētas efektīvas tehnoloģijas enerģijas un masas jomā).

| 4.2.1.1. | Tiek ierosināts radīt jaunu, vieglāku vilcienu paaudzi, lai tie būtu energoefektīvāki, mazāk bojātu sliedes un būtu videi nekaitīgāki. Jaunās tehnoloģijas ietvers: vilces mehānismus (traction drives), kontroles un vadības sistēmas (TCMS), šasijas (car body shell) no vieglākiem materiāliem, ritošo daļu (running gear), bremžu mehānismus un durvis. |
| --- | --- |

4.2.1.1.

Tiek ierosināts radīt jaunu, vieglāku vilcienu paaudzi, lai tie būtu energoefektīvāki, mazāk bojātu sliedes un būtu videi nekaitīgāki. Jaunās tehnoloģijas ietvers: vilces mehānismus (traction drives), kontroles un vadības sistēmas (TCMS), šasijas (car body shell) no vieglākiem materiāliem, ritošo daļu (running gear), bremžu mehānismus un durvis.

| 4.2.1.2. | IP1 galvenie mērķi:






  — | palielināt vilcienu fizisko jaudu un sekmēt dzelzceļa līniju transporta jaudas palielināšanu, |
| --- | --- | --- |

4.2.1.2.

IP1 galvenie mērķi:

—

palielināt vilcienu fizisko jaudu un sekmēt dzelzceļa līniju transporta jaudas palielināšanu,

| — | samazināt kavēšanās gadījumu skaitu, palielinot operatīvo uzticamību un vilcienu sastāvu pieejamību, izmantojot būtiski drošākus komponentus vai sistēmu/apakšsistēmu arhitektūru, |
| --- | --- |

—

samazināt kavēšanās gadījumu skaitu, palielinot operatīvo uzticamību un vilcienu sastāvu pieejamību, izmantojot būtiski drošākus komponentus vai sistēmu/apakšsistēmu arhitektūru,

| — | samazināt vilcienu sastāvu aprites cikla izmaksas (uzturēšanas izmaksu samazināšana, enerģijas patēriņš u. c.) un citu ar vilcienu sastāvu saistītu apakšsistēmu izmaksas (sliežu ceļa bojājumu samazināšana u. c.), |
| --- | --- |

—

samazināt vilcienu sastāvu aprites cikla izmaksas (uzturēšanas izmaksu samazināšana, enerģijas patēriņš u. c.) un citu ar vilcienu sastāvu saistītu apakšsistēmu izmaksas (sliežu ceļa bojājumu samazināšana u. c.),

| — | palielināt energoefektivitāti un samazināt vilcienu sastāvu masu, |
| --- | --- |

—

palielināt energoefektivitāti un samazināt vilcienu sastāvu masu,

| — | darbības elastīguma nodrošināšanai palielināt ritošā sastāva sakabes iespējas. |
| --- | --- |

—

darbības elastīguma nodrošināšanai palielināt ritošā sastāva sakabes iespējas.

4.2.2.   (IP2) Advanced Traffic Management & Control Systems (Modernas satiksmes pārvaldības un vadības sistēmas)

| 4.2.2.1. | Vēsturiski dzelzceļa tirgū izmantotas atšķirīgas dažādu valstu signalizācijas sistēmas. Signalizācijas tirgū ir dažādi risinājumi, lai ņemtu vērā pilsētu vajadzības (uz saziņu balstīta vilcienu kontroles sistēma), un S2R izskatīs iespējas piedāvāt visoptimālāko savstarpējo izmantojamību, standartizāciju, un integrāciju Eiropas dzelzceļu satiksmes pārvaldības sistēmā (ERTMS), |
| --- | --- |

4.2.2.1.

Vēsturiski dzelzceļa tirgū izmantotas atšķirīgas dažādu valstu signalizācijas sistēmas. Signalizācijas tirgū ir dažādi risinājumi, lai ņemtu vērā pilsētu vajadzības (uz saziņu balstīta vilcienu kontroles sistēma), un S2R izskatīs iespējas piedāvāt visoptimālāko savstarpējo izmantojamību, standartizāciju, un integrāciju Eiropas dzelzceļu satiksmes pārvaldības sistēmā (ERTMS),

| 4.2.2.2. | IP2 galvenie mērķi:






  — | izstrādāt jaunas paaudzes signalizācijas un kontroles sistēmas automatizētu vilcienu (bez vadītāja) satiksmes pārdomātai vadībai; palielināt jaudu, uzticamību un būtiski samazināt aprites cikla izmaksas dzelzceļa uzņēmumiem un infrastruktūras apsaimniekotājiem, |
| --- | --- | --- |

4.2.2.2.

IP2 galvenie mērķi:

—

izstrādāt jaunas paaudzes signalizācijas un kontroles sistēmas automatizētu vilcienu (bez vadītāja) satiksmes pārdomātai vadībai; palielināt jaudu, uzticamību un būtiski samazināt aprites cikla izmaksas dzelzceļa uzņēmumiem un infrastruktūras apsaimniekotājiem,

| — | saglabāt ERTMS vadošo lomu dzelzceļa signalizācijas un kontroles sistēmu jomā visā pasaulē, izmantojot oficiālas un atklātas profesionālās specifikācijas metodes, kas vērstas uz pilnīgu savstarpējo izmantojamību par pievilcīgām cenām, |
| --- | --- |

—

saglabāt ERTMS vadošo lomu dzelzceļa signalizācijas un kontroles sistēmu jomā visā pasaulē, izmantojot oficiālas un atklātas profesionālās specifikācijas metodes, kas vērstas uz pilnīgu savstarpējo izmantojamību par pievilcīgām cenām,

| — | izvērst sinerģiju un savstarpējo izmantojamību, aptverot arī pilsētu dzelzceļa un tranzīta dzelzceļa nozares, |
| --- | --- |

—

izvērst sinerģiju un savstarpējo izmantojamību, aptverot arī pilsētu dzelzceļa un tranzīta dzelzceļa nozares,

| — | samazināt kavēšanās gadījumu skaitu, palielinot darbības uzticamību un dzelzceļa transporta pieejamību, izmantojot būtiski drošākus komponentus vai sistēmu/apakšsistēmu arhitektūru, |
| --- | --- |

—

samazināt kavēšanās gadījumu skaitu, palielinot darbības uzticamību un dzelzceļa transporta pieejamību, izmantojot būtiski drošākus komponentus vai sistēmu/apakšsistēmu arhitektūru,

4.2.3.   (IP3) Cost Efficient-High Capacity Infrastructure (Rentabla lieljaudas infrastruktūra)

| 4.2.3.1. | Četras pētījumu jomas:






  — | jaunas pārmijas un pārbrauktuves: esošo iekārtu uzlabošana un jauna koncepcija par vilcienu virziena maiņu (pārmiju un pārbrauktuvju mehatronika) trokšņa samazināšanai, kavēšanās gadījumu skaits saistībā ar šādu iekārtu bojājumiem un uzturēšanas izmaksas; |
| --- | --- | --- |

4.2.3.1.

Četras pētījumu jomas:

—

jaunas pārmijas un pārbrauktuves: esošo iekārtu uzlabošana un jauna koncepcija par vilcienu virziena maiņu (pārmiju un pārbrauktuvju mehatronika) trokšņa samazināšanai, kavēšanās gadījumu skaits saistībā ar šādu iekārtu bojājumiem un uzturēšanas izmaksas;

| — | inovatīvi risinājumi sliežu ceļiem. Visa sliežu ceļa optimizācija: jauns sliežu ceļa modelis, lai optimizētu reaģēšanu uz satiksmes plūsmām, un jaunu tehnoloģiju attīstība: |
| --- | --- |

—

inovatīvi risinājumi sliežu ceļiem. Visa sliežu ceļa optimizācija: jauns sliežu ceļa modelis, lai optimizētu reaģēšanu uz satiksmes plūsmām, un jaunu tehnoloģiju attīstība:

| — | pārdomāta infrastruktūras apsaimniekošana; jauni risinājumi dzelzceļa aktīvu reģistrācijā, progresīvi vērtēšanas un uzraudzības instrumenti, uz lietošanu, nevis tehnisko stāvokli, balstīta tehniskā apkope (tehniskās apkopes inženierija) un individuāli tehniskās apkopes risinājumi palīdzēs samazināt izmaksas, palielināt jaudu un samazināt troksni; |
| --- | --- |

—

pārdomāta infrastruktūras apsaimniekošana; jauni risinājumi dzelzceļa aktīvu reģistrācijā, progresīvi vērtēšanas un uzraudzības instrumenti, uz lietošanu, nevis tehnisko stāvokli, balstīta tehniskā apkope (tehniskās apkopes inženierija) un individuāli tehniskās apkopes risinājumi palīdzēs samazināt izmaksas, palielināt jaudu un samazināt troksni;

| — | energoefektivitāte: reģenerētas enerģijas inovatīva integrācija, iekārtas enerģijas uzkrāšanai sliežu ceļu tuvumā, atjaunojamo energoresursu efektīva izmantošana, kā arī pārdomāta sasaiste ar elektrotīklu izvirzīs dzelzceļu par progresīvāko šo tehnoloģisko risinājumu izmantotāju. |
| --- | --- |

—

energoefektivitāte: reģenerētas enerģijas inovatīva integrācija, iekārtas enerģijas uzkrāšanai sliežu ceļu tuvumā, atjaunojamo energoresursu efektīva izmantošana, kā arī pārdomāta sasaiste ar elektrotīklu izvirzīs dzelzceļu par progresīvāko šo tehnoloģisko risinājumu izmantotāju.

4.2.4.   (IP4) Solutions for a Seamless Attractive Railway (IT risinājumi piesaistošai, viendabīgai dzelzceļa sistēmai)

| 4.2.4.1. | Nav paredzēts izveidot kopīgu platformu, bet gan savstarpējas izmantojamības sistēmu, kurā ikviens var iekļaut inovatīvus risinājumus, izmantojot atvērtas saskarnes un izvairoties no vispārējas sadales sistēmas (Global Distribution System) atkarības. Tādējādi pārvietošanās kļūst par produktu. Projektā jāiekļauj pašreizējie dzelzceļa nozarē īstenotie pētniecības un izstrādes pasākumi. |
| --- | --- |

4.2.4.1.

Nav paredzēts izveidot kopīgu platformu, bet gan savstarpējas izmantojamības sistēmu, kurā ikviens var iekļaut inovatīvus risinājumus, izmantojot atvērtas saskarnes un izvairoties no vispārējas sadales sistēmas (Global Distribution System) atkarības. Tādējādi pārvietošanās kļūst par produktu. Projektā jāiekļauj pašreizējie dzelzceļa nozarē īstenotie pētniecības un izstrādes pasākumi.

4.2.5.   (IP5) Technologies for Sustainable & Attractive European Freight (Tehnoloģijas ilgtspējīgiem un pievilcīgiem Eiropas kravu pārvadājumu pakalpojumiem)

| 4.2.5.1. | Galvenais IP5 problēmjautājums: apzināt visus nepieciešamos jauninājumus tehnoloģiju un procesu jomā, lai sekmīgi īstenotu vienu no baltajā grāmatā iekļautajiem mērķiem, proti, līdz 2030. gadam 30 % ceļu satiksmes pārvadājumu novirzīt uz dzelzceļu un iekšzemes ūdensceļiem un līdz 2050. gadam — attiecīgi 50 %. Lai palielinātu sabiedrības atbalstu, EESK ierosina IP iekļaut arī pētījumus par aizsardzību no trokšņa, īpaši saistībā ar kravu pārvadājumiem. |
| --- | --- |

4.2.5.1.

Galvenais IP5 problēmjautājums: apzināt visus nepieciešamos jauninājumus tehnoloģiju un procesu jomā, lai sekmīgi īstenotu vienu no baltajā grāmatā iekļautajiem mērķiem, proti, līdz 2030. gadam 30 % ceļu satiksmes pārvadājumu novirzīt uz dzelzceļu un iekšzemes ūdensceļiem un līdz 2050. gadam — attiecīgi 50 %. Lai palielinātu sabiedrības atbalstu, EESK ierosina IP iekļaut arī pētījumus par aizsardzību no trokšņa, īpaši saistībā ar kravu pārvadājumiem.

4.3.   Demonstrējumu platformu sistēmas (SPD)

| 4.3.1. | EESK norāda, ka S2R mērķis nav radīt vienīgi prototipus, bet gan dzelzceļa sistēmās pilnībā izmantojamus produktus. Jaunās tehnoloģijas un inovācijas, kas izstrādātas S2R inovācijas programmas ietvaros, tiks demonstrētas reālas vai modelētas darbības apstākļos, izmantojot integrētus tehnoloģiju demonstrējumus (ITD). S2R demonstrējumu platformu sistēmas piedāvā izstrādāt un demonstrēt šīs tehnoloģijas, līdz tās ir pilnveidotas un atbilst jaunai dzelzceļa sistēmu paaudzei. |
| --- | --- |

4.3.1.

EESK norāda, ka S2R mērķis nav radīt vienīgi prototipus, bet gan dzelzceļa sistēmās pilnībā izmantojamus produktus. Jaunās tehnoloģijas un inovācijas, kas izstrādātas S2R inovācijas programmas ietvaros, tiks demonstrētas reālas vai modelētas darbības apstākļos, izmantojot integrētus tehnoloģiju demonstrējumus (ITD). S2R demonstrējumu platformu sistēmas piedāvā izstrādāt un demonstrēt šīs tehnoloģijas, līdz tās ir pilnveidotas un atbilst jaunai dzelzceļa sistēmu paaudzei.

| 4.3.2. | ITD īstenošanas vietas vēl nav noteiktas, jo attiecīgās darbības paredzētas tikai S2R darbības nobeiguma posmā. Turklāt tās jānosaka nākamajiem kopuzņēmuma dalībniekiem (dibinātājiem un asociētajiem locekļiem) un Komisijai. Demonstrējumu platformu sistēmu fiziska un virtuālā attīstība galvenokārt būs atkarīga no ITD definīcijas un rezultātiem. |
| --- | --- |

4.3.2.

ITD īstenošanas vietas vēl nav noteiktas, jo attiecīgās darbības paredzētas tikai S2R darbības nobeiguma posmā. Turklāt tās jānosaka nākamajiem kopuzņēmuma dalībniekiem (dibinātājiem un asociētajiem locekļiem) un Komisijai. Demonstrējumu platformu sistēmu fiziska un virtuālā attīstība galvenokārt būs atkarīga no ITD definīcijas un rezultātiem.

4.4.   Patenti

| 4.4.1. | Ņemot vērā sarežģīto, daudzveidīgo finansēšanas sistēmu un ievērojamos ES līdzekļus, Komiteja uzskata: būtu precīzi jānosaka Shift2Rail uzsāktās pētniecības rezultātā izstrādāto galaproduktu izmantošanu un sadali . Tādēļ jautājums par intelektuālo īpašumu un patentiem ir ļoti būtisks. Regulā būtu jāiekļauj pants par produktu sastāvu un izmantošanas veidu. Atzinumos, kas pieņemti par kopuzņēmumiem “Inovatīvas zāles”, Clean Sky, ENIAC un “Kurināmā elementi”” EESK jau norādījusi minētā aspekta neesamību un iespējamos riskus. Konkrētajā gadījumā minētajai nepilnībai būtu vēl lielāka nozīme, jo pētniecības galaprodukts interesēs uzņēmumus, kas tieši konkurē tirgū (skatīt atzinuma 3. panta 10. punktu). |
| --- | --- |

4.4.1.

Ņemot vērā sarežģīto, daudzveidīgo finansēšanas sistēmu un ievērojamos ES līdzekļus, Komiteja uzskata: būtu precīzi jānosaka Shift2Rail uzsāktās pētniecības rezultātā izstrādāto galaproduktu izmantošanu un sadali . Tādēļ jautājums par intelektuālo īpašumu un patentiem ir ļoti būtisks. Regulā būtu jāiekļauj pants par produktu sastāvu un izmantošanas veidu. Atzinumos, kas pieņemti par kopuzņēmumiem “Inovatīvas zāles”, Clean Sky, ENIAC un “Kurināmā elementi”” EESK jau norādījusi minētā aspekta neesamību un iespējamos riskus. Konkrētajā gadījumā minētajai nepilnībai būtu vēl lielāka nozīme, jo pētniecības galaprodukts interesēs uzņēmumus, kas tieši konkurē tirgū (skatīt atzinuma 3. panta 10. punktu).

| 4.4.2. | Komiteja norāda, ka izgudrojumiem, kurus finansē no sabiedriskiem līdzekļiem, jāatbilst sabiedrības vajadzībām. Tādēļ būtu jāapsver mehānismi Kopienas ieguldīto līdzekļu rentabilitātes sekmēšanai un jānodrošina kopuzņēmumā veikto pētījumu rezultātu rūpnieciska izmantošana ES. |
| --- | --- |

4.4.2.

Komiteja norāda, ka izgudrojumiem, kurus finansē no sabiedriskiem līdzekļiem, jāatbilst sabiedrības vajadzībām. Tādēļ būtu jāapsver mehānismi Kopienas ieguldīto līdzekļu rentabilitātes sekmēšanai un jānodrošina kopuzņēmumā veikto pētījumu rezultātu rūpnieciska izmantošana ES.

4.5.   Savstarpējās izmantojamības standartu izstrāde

| 4.5.1. | Kopuzņēmuma Shift2Rail statūtos (1. pielikums, 2. punkts) noteikts: “Apvienot lietotāju prasības un noteikt savstarpējās izmantojamības standartus, lai ieguldījumus pētniecībā un inovācijā virzītu operatīviem un konkrēti realizējamiem risinājumiem”. Tas apstiprināts regulas priekšlikuma paskaidrojumā rakstā (skatīt paskaidrojuma raksta 3. 3. punktu). |
| --- | --- |

4.5.1.

Kopuzņēmuma Shift2Rail statūtos (1. pielikums, 2. punkts) noteikts: “Apvienot lietotāju prasības un noteikt savstarpējās izmantojamības standartus, lai ieguldījumus pētniecībā un inovācijā virzītu operatīviem un konkrēti realizējamiem risinājumiem”. Tas apstiprināts regulas priekšlikuma paskaidrojumā rakstā (skatīt paskaidrojuma raksta 3. 3. punktu).

| 4.5.2. | Minētais princips jānoraida, jo:






  — | standartu izstrādi nevar deleģēt struktūrām, kas izveidotas kā publiskās un privātās partnerības, un kuru darbības joma ir ļoti ierobežota. Minimālās prasības attiecībā uz tehniskajām specifikācijām vai standartiem ir visu ieinteresēto pušu iesaistīšana to izstrādē, panākot viņu vienprātību vai vispārējo līdzdalību. Shift2Rail statūti ir radikāli pretrunā šim principam: |
| --- | --- | --- |

4.5.2.

Minētais princips jānoraida, jo:

—

standartu izstrādi nevar deleģēt struktūrām, kas izveidotas kā publiskās un privātās partnerības, un kuru darbības joma ir ļoti ierobežota. Minimālās prasības attiecībā uz tehniskajām specifikācijām vai standartiem ir visu ieinteresēto pušu iesaistīšana to izstrādē, panākot viņu vienprātību vai vispārējo līdzdalību. Shift2Rail statūti ir radikāli pretrunā šim principam:

| — | spēkā esošajā “Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīvā” (Direktīva 2008/57/EK) jau noteikts juridiskais satvars savstarpējas izmantojamības tehniskās specifikācijas regulējumam (SITS) ES līmenī. SITS projektus izstrādā Eiropas Dzelzceļa aģentūra, pārbaudot apakšsistēmas un sadarbojoties ar nozares apvienībām un sociālajiem partneriem; |
| --- | --- |

—

spēkā esošajā “Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīvā” (Direktīva 2008/57/EK) jau noteikts juridiskais satvars savstarpējas izmantojamības tehniskās specifikācijas regulējumam (SITS) ES līmenī. SITS projektus izstrādā Eiropas Dzelzceļa aģentūra, pārbaudot apakšsistēmas un sadarbojoties ar nozares apvienībām un sociālajiem partneriem;

| — | Eiropas Dzelzceļa aģentūra saglabās vienīgi novērotāja statusu (pielikuma 11. pants). Atsevišķos gadījumos aģentūra nodarbojas ar koordināciju, lai gan faktiski to darīs Komisija un astoņi uzņēmumi – dalībnieki, un vienīgi viņi būs tiesīgi lemt par šo jautājumu. Nebūtu saprotama iestāžu atbildības jomu pārklāšanās ES līmenī. |
| --- | --- |

—

Eiropas Dzelzceļa aģentūra saglabās vienīgi novērotāja statusu (pielikuma 11. pants). Atsevišķos gadījumos aģentūra nodarbojas ar koordināciju, lai gan faktiski to darīs Komisija un astoņi uzņēmumi – dalībnieki, un vienīgi viņi būs tiesīgi lemt par šo jautājumu. Nebūtu saprotama iestāžu atbildības jomu pārklāšanās ES līmenī.

| 4.5.3. | Tādējādi savstarpējās izmantojamības tehniskās specifikācijas var izstrādāt vienīgi Eiropas Dzelzceļa aģentūra. |
| --- | --- |

4.5.3.

Tādējādi savstarpējās izmantojamības tehniskās specifikācijas var izstrādāt vienīgi Eiropas Dzelzceļa aģentūra.

Briselē, 2014. gada 25. martā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu – virzība uz konkurētspējīgu un resursefektīvu transporta sistēmu, COM(2011) 144 final.

1

(2)  Ceturtais dzelzceļa nozares tiesību aktu kopums – vienotas Eiropas dzelzceļa telpas pabeigšana, lai veicinātu Eiropas konkurētspēju un izaugsmi, COM(2013) 25 final.

2

(3)  OV C 327, 12.11.2013., 122. lpp.

3

(4)  Roland Berger “World Rail Market Study, forecast 2012-2017” (Pētījums par pasaules dzelzceļa tirgu, prognozes 2012.-2017. gadam).

4

Roland Berger “World Rail Market Study, forecast 2012-2017”

(5)  OV L 191, 18.7.2008., 1. lpp.

5

---

| 16.7.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 226/61 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 226/61

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Savienības dalību Eiropas Investīciju fonda kapitāla palielināšanā”

COM(2014) 66 final – 2014/0034 (COD)

2014/C 226/11

Galvenais ziņotājs: Michael Smyth

Padome 2014. gada 18. februārī un Eiropas Parlaments 2014. gada 24. februārī saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 173. panta 3. punktu nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Savienības dalību Eiropas Investīciju fonda kapitāla palielināšanā”

COM(2014) 66 final – 2014/0034 (COD).

Komitejas Birojs 2014. gada 25. februārī uzdeva Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētajai nodaļai sagatavot Komitejas atzinumu par šo jautājumu.

Ņemot vērā jautājuma steidzamību, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 497. plenārajā sesijā 2014. gada 25. un 26. martā (2014. gada 25. marta sēdē) iecēla Smyth kgu par galveno ziņotāju un ar 133 balsīm par, 1 balsi pret un 3 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Ievads

| 1.1. | EESK atbalsta centienus rekapitalizēt Eiropas Investīciju fondu (EIF), lai tas varētu nodrošināt vairāk riska kapitāla strauji augošiem un inovatīviem maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU). |
| --- | --- |

1.1.

EESK atbalsta centienus rekapitalizēt Eiropas Investīciju fondu (EIF), lai tas varētu nodrošināt vairāk riska kapitāla strauji augošiem un inovatīviem maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU).

| 1.2. | Apstākļos, kad turpinās ekonomikas krīze un Eiropas ekonomikā valda stagnācija, lēmums palielināt EIF parakstīto kapitālu par ne vairāk kā 1,5 miljardiem euro ievērojami palielinās EIF iespējas veikt ieguldījumus, taču pamatots būtu arī jautājums, vai pat šis palielinājums nav pārāk mazs. |
| --- | --- |

1.2.

Apstākļos, kad turpinās ekonomikas krīze un Eiropas ekonomikā valda stagnācija, lēmums palielināt EIF parakstīto kapitālu par ne vairāk kā 1,5 miljardiem euro ievērojami palielinās EIF iespējas veikt ieguldījumus, taču pamatots būtu arī jautājums, vai pat šis palielinājums nav pārāk mazs.

| 1.3. | Nesenās aptaujas un dati par MVU finansējumu un banku aizdevumiem liecina, ka piekļuve finansējumam (kas paredzēts gan ieguldījumiem, gan apgrozāmajam kapitālam) ir visnopietnākā problēma, ar ko saskaras MVU. Banku veiktās uzņēmumu kreditēšanas pieaugums visus trīs pēdējos mēnešus ir samazinājies. EIF gan orientējas uz inovatīviem un strauji augošiem uzņēmumiem, taču jājautā, vai nebūtu nepieciešams veikt vēl lielāku fonda rekapitalizāciju, lai tas varētu vēl vairāk paplašināt savu darbību. |
| --- | --- |

1.3.

Nesenās aptaujas un dati par MVU finansējumu un banku aizdevumiem liecina, ka piekļuve finansējumam (kas paredzēts gan ieguldījumiem, gan apgrozāmajam kapitālam) ir visnopietnākā problēma, ar ko saskaras MVU. Banku veiktās uzņēmumu kreditēšanas pieaugums visus trīs pēdējos mēnešus ir samazinājies. EIF gan orientējas uz inovatīviem un strauji augošiem uzņēmumiem, taču jājautā, vai nebūtu nepieciešams veikt vēl lielāku fonda rekapitalizāciju, lai tas varētu vēl vairāk paplašināt savu darbību.

| 1.4. | EESK vēlreiz rosina būtiski rekapitalizēt Eiropas Investīciju fondu, lai tas varētu pildīt savus sākotnējos uzdevumus, proti, darboties kā Eiropas riska kapitāla fonds, kura īpašais uzdevums ir finansēt jaunizveidotus uzņēmumus, kas darbojas augsto tehnoloģiju jomā. |
| --- | --- |

1.4.

EESK vēlreiz rosina būtiski rekapitalizēt Eiropas Investīciju fondu, lai tas varētu pildīt savus sākotnējos uzdevumus, proti, darboties kā Eiropas riska kapitāla fonds, kura īpašais uzdevums ir finansēt jaunizveidotus uzņēmumus, kas darbojas augsto tehnoloģiju jomā.

| 1.5. | EESK ierosina 20 % no tīrās peļņas izmaksāt dividendēs un izmantot, lai segtu daļu no kapitāla palielināšanas izmaksām. EESK atbalsta centienus līdzsvarot EIF finansiālos un politiskos ieguvumus un iesaistīt piemērotas finanšu iestādes tā parakstītā kapitāla palielināšanā. |
| --- | --- |

1.5.

EESK ierosina 20 % no tīrās peļņas izmaksāt dividendēs un izmantot, lai segtu daļu no kapitāla palielināšanas izmaksām. EESK atbalsta centienus līdzsvarot EIF finansiālos un politiskos ieguvumus un iesaistīt piemērotas finanšu iestādes tā parakstītā kapitāla palielināšanā.

2.   Priekšlikums

| 2.1. | Eiropas Investīciju fonds (EIF) pilda šādus divus galvenos uzdevumus:






  — | sedz ieguldījumus riska kapitālā, lai uzlabotu riska kapitāla pieejamību strauji augošiem un inovatīviem maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU); |
| --- | --- | --- |

2.1.

Eiropas Investīciju fonds (EIF) pilda šādus divus galvenos uzdevumus:

—

sedz ieguldījumus riska kapitālā, lai uzlabotu riska kapitāla pieejamību strauji augošiem un inovatīviem maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU);

| — | nodrošina garantijas un citas riska dalīšanas iniciatīvas, lai uzlabotu finanšu institūciju spēju izsniegt aizdevumus MVU. |
| --- | --- |

—

nodrošina garantijas un citas riska dalīšanas iniciatīvas, lai uzlabotu finanšu institūciju spēju izsniegt aizdevumus MVU.

| 2.2. | EIF izmanto savus līdzekļus un turpmākajos gados pārvaldīs arī vairākas ES programmas, piemēram, “Apvārsnis 2020” un Uzņēmumu un MVU konkurētspējas programmu (COSME). Paredzams, ka EIF risks, kas saistīts ar garantijām un riska kapitālu, pieaugs divas reizes, un tāpēc palielināt fonda kapitālu ir būtiski. Pašlaik vairums EIF kapitāla daļu pieder Eiropas Investīciju bankai (EIB) (62,1 %). Pārējie kapitāla daļu īpašnieki ir Eiropas Savienība (30 %) un 24 publiskās un privātās finanšu iestādes (7,9 %). |
| --- | --- |

2.2.

EIF izmanto savus līdzekļus un turpmākajos gados pārvaldīs arī vairākas ES programmas, piemēram, “Apvārsnis 2020” un Uzņēmumu un MVU konkurētspējas programmu (COSME). Paredzams, ka EIF risks, kas saistīts ar garantijām un riska kapitālu, pieaugs divas reizes, un tāpēc palielināt fonda kapitālu ir būtiski. Pašlaik vairums EIF kapitāla daļu pieder Eiropas Investīciju bankai (EIB) (62,1 %). Pārējie kapitāla daļu īpašnieki ir Eiropas Savienība (30 %) un 24 publiskās un privātās finanšu iestādes (7,9 %).

| 2.3. | Priekšlikumā ierosināts palielināt fonda parakstīto kapitālu no 3 miljardiem līdz 4,5 miljardiem euro, un 20 % no šis summas tiks iemaksāti. Šis kapitāla palielinājums uzlabos EIF spēju veikt kredītkvalitātes uzlabošanas pasākumus un veicinās 11 līdz 20 miljardu euro aizdošanu MVU 2014. un 2015. gadā. |
| --- | --- |

2.3.

Priekšlikumā ierosināts palielināt fonda parakstīto kapitālu no 3 miljardiem līdz 4,5 miljardiem euro, un 20 % no šis summas tiks iemaksāti. Šis kapitāla palielinājums uzlabos EIF spēju veikt kredītkvalitātes uzlabošanas pasākumus un veicinās 11 līdz 20 miljardu euro aizdošanu MVU 2014. un 2015. gadā.

3.   Piezīmes par priekšlikumu

| 3.1. | Neapšaubāmi, ka EIF rekapitalizācija ir pozitīvi vērtējams pasākums. ECB dati liecina, ka visos trijos pēdējos mēnešos līdz 2014. gada janvārim aizdevumi uzņēmumiem kopumā ir samazinājušies. Pēdējā aptauja par banku aizdevumiem liecina, ka piekļuve finansējumam bija vienīgā vissmagākā problēma, ar ko saskaras euro zonas MVU, taču jāatzīmē, ka vērojamas ģeogrāfiskas atšķirības. Galvenie faktori, kas ietekmēja MVU vajadzības pēc ārēja finansējuma, bija nepieciešamība iegūt līdzekļus apgrozāmajam kapitālam un kapitālieguldījumiem. EIF rekapitalizācija palīdzēs daļēji atrisināt šo problēmu, taču vajadzības ir ļoti lielas. |
| --- | --- |

3.1.

Neapšaubāmi, ka EIF rekapitalizācija ir pozitīvi vērtējams pasākums. ECB dati liecina, ka visos trijos pēdējos mēnešos līdz 2014. gada janvārim aizdevumi uzņēmumiem kopumā ir samazinājušies. Pēdējā aptauja par banku aizdevumiem liecina, ka piekļuve finansējumam bija vienīgā vissmagākā problēma, ar ko saskaras euro zonas MVU, taču jāatzīmē, ka vērojamas ģeogrāfiskas atšķirības. Galvenie faktori, kas ietekmēja MVU vajadzības pēc ārēja finansējuma, bija nepieciešamība iegūt līdzekļus apgrozāmajam kapitālam un kapitālieguldījumiem. EIF rekapitalizācija palīdzēs daļēji atrisināt šo problēmu, taču vajadzības ir ļoti lielas.

| 3.2. | EESK atzinīgi vērtē EIF rekapitalizāciju. Tā atzīmē, ka decembrī Eiropadome aicināja Komisiju un EIB vairāk palielināt EIF kapitālu, un gaida, ka šis priekšlikums tiks īstenots. Komiteja iepriekš pieņemtos atzinumos ir paudusi bažas par EIF lomu un šajā atzinumā vēlreiz uzsver, ka šīs bažas nav mazinājušās (1). |
| --- | --- |

3.2.

EESK atzinīgi vērtē EIF rekapitalizāciju. Tā atzīmē, ka decembrī Eiropadome aicināja Komisiju un EIB vairāk palielināt EIF kapitālu, un gaida, ka šis priekšlikums tiks īstenots. Komiteja iepriekš pieņemtos atzinumos ir paudusi bažas par EIF lomu un šajā atzinumā vēlreiz uzsver, ka šīs bažas nav mazinājušās (1).

| 3.3. | EIF kapitāla palielināšana palīdzēs sasniegt mērķi nodrošināt pietiekamas iespējas veikt kapitāla ieguldījumus, lai varētu atbalstīt inovāciju, pētniecību un visu dalībvalstu uzņēmumu tehnoloģisko attīstību. Lai šo mērķi sasniegtu ar iespējami mazākiem budžeta izdevumiem, EESK ierosina 2014. gadā EIF gadskārtējā sanāksmē nolemt 20 % tīrās peļņas izmaksāt dividendēs. EESK uzskata, ka gada dividendes, kas 2014.–2017. gadā izmantojamas Savienības līdzdalībai fondā, būtu lietderīgi uzskatīt par ārējiem piešķirtajiem ieņēmumiem un izmantot, lai segtu daļu no kapitāla palielināšanas izmaksām. EESK atbalsta centienus līdzsvarot EIF finansiālos un politiskos ieguvumus un pilnībā saglabāt tā trīspusējo struktūru. Šajā saistībā Komiteja aicina par akcionāriem uzņemt vairāk līdzīgi orientētu finanšu iestāžu. |
| --- | --- |

3.3.

EIF kapitāla palielināšana palīdzēs sasniegt mērķi nodrošināt pietiekamas iespējas veikt kapitāla ieguldījumus, lai varētu atbalstīt inovāciju, pētniecību un visu dalībvalstu uzņēmumu tehnoloģisko attīstību. Lai šo mērķi sasniegtu ar iespējami mazākiem budžeta izdevumiem, EESK ierosina 2014. gadā EIF gadskārtējā sanāksmē nolemt 20 % tīrās peļņas izmaksāt dividendēs. EESK uzskata, ka gada dividendes, kas 2014.–2017. gadā izmantojamas Savienības līdzdalībai fondā, būtu lietderīgi uzskatīt par ārējiem piešķirtajiem ieņēmumiem un izmantot, lai segtu daļu no kapitāla palielināšanas izmaksām. EESK atbalsta centienus līdzsvarot EIF finansiālos un politiskos ieguvumus un pilnībā saglabāt tā trīspusējo struktūru. Šajā saistībā Komiteja aicina par akcionāriem uzņemt vairāk līdzīgi orientētu finanšu iestāžu.

| 3.4. | Kad 1993. gadā sākās EIF veidošana, tika ieteikts, ka fondam vajadzētu uzņēmumus atbalstīt ne tikai ar kapitāla garantijām un aizdevumiem, bet arī, izveidojot Eiropas riska kapitāla fondu, kura rīcībā būtu līdz 60 miljardiem euro. Šīs ieceres mērķis bija kompensēt privātā riska kapitāla trūkumu Eiropā salīdzinājumā ar Ziemeļameriku un samazināt atkarību no aizdevumiem ar fiksētu likmi, kas bija neizdevīgi jaunizveidotiem un nesen darbību uzsākušiem uzņēmumiem. Kad 1994. gadā Eiropas Investīciju fondu izveidoja, uzdevums nodrošināt riska kapitālu vairs nebija tik svarīgs kā aizdevumu garantēšana. |
| --- | --- |

3.4.

Kad 1993. gadā sākās EIF veidošana, tika ieteikts, ka fondam vajadzētu uzņēmumus atbalstīt ne tikai ar kapitāla garantijām un aizdevumiem, bet arī, izveidojot Eiropas riska kapitāla fondu, kura rīcībā būtu līdz 60 miljardiem euro. Šīs ieceres mērķis bija kompensēt privātā riska kapitāla trūkumu Eiropā salīdzinājumā ar Ziemeļameriku un samazināt atkarību no aizdevumiem ar fiksētu likmi, kas bija neizdevīgi jaunizveidotiem un nesen darbību uzsākušiem uzņēmumiem. Kad 1994. gadā Eiropas Investīciju fondu izveidoja, uzdevums nodrošināt riska kapitālu vairs nebija tik svarīgs kā aizdevumu garantēšana.

| 3.5. | EESK uzskata, ka Eiropas Investīciju fondam būtu jāuztic vairāk uzdevumu riska kapitāla jomā, kā tas sākotnēji bija paredzēts. |
| --- | --- |

3.5.

EESK uzskata, ka Eiropas Investīciju fondam būtu jāuztic vairāk uzdevumu riska kapitāla jomā, kā tas sākotnēji bija paredzēts.

Briselē, 2014. gada 25. martā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  OV C 143, 22.05.2012., 10. lpp.

1

---

| 16.7.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 226/63 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 226/63

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par to, lai nostiprinātu nevainīguma prezumpcijas un tiesību piedalīties klātienē lietas izskatīšanā tiesā konkrētus aspektus kriminālprocesā”

COM(2013) 821 final – 2013/0407 (COD),

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par procesuālajām garantijām bērniem, kuri ir aizdomās turētās vai apsūdzētās personas kriminālprocesā”

COM(2013) 822 final – 2013/0408 (COD),

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par pagaidu juridisko palīdzību aizdomās turētajām un apsūdzētajām personām, kurām ir atņemta brīvība, un juridisko palīdzību Eiropas apcietināšanas ordera procesā”

COM(2013) 824 final – 2013/0409 (COD),

“Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Progress, īstenojot Eiropas Savienības programmu aizdomās turētu vai apsūdzētu personu procesuālo garantiju jomā – Eiropas krimināltiesiskuma telpas pamata stiprināšana””

COM(2013) 820 final

2014/C 226/12

Ziņotājs:
  Xavier Verboven

Eiropas Parlaments 2014. gada 13. janvārī un Padome 2014. gada 22. janvārī saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pantu nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par to, lai nostiprinātu nevainīguma prezumpcijas un tiesību piedalīties klātienē lietas izskatīšanā tiesā konkrētus aspektus kriminālprocesā”,

COM(2013) 821 final – 2013/0407 (COD),

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par procesuālajām garantijām bērniem, kuri ir aizdomās turētās vai apsūdzētās personas kriminālprocesā”,

COM(2013) 822 final – 2013/0408 (COD),

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par pagaidu juridisko palīdzību aizdomās turētajām un apsūdzētajām personām, kurām ir atņemta brīvība, un juridisko palīdzību Eiropas apcietināšanas ordera procesā”,

COM(2013) 824 final – 2013/0409 (COD),

Eiropas Komisija saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pantu 2013. gada 27. novembrī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Progress, īstenojot Eiropas Savienības programmu aizdomās turētu vai apsūdzētu personu procesuālo garantiju jomā – Eiropas krimināltiesiskuma telpas pamata stiprināšana””,

COM(2013) 820 final.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2014. gada 12. martā.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 497. plenārajā sesijā, kas notika 2014. gada 25. un 26. martā (25. marta sēdē), ar 139 balsīm par, 1 balsi pret un 9 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

Komiteja pozitīvi vērtē un atbalsta Komisijas direktīvu priekšlikumus un ieteikumus par nevainīguma prezumpciju, bērnu un neaizsargātu personu procesuālo aizsardzību un pagaidu juridisko palīdzību.

| 1.1. | Tomēr tā pauž dažas iebildes nolūkā nostiprināt minēto priekšlikumu pamatdomu un mērķus. |
| --- | --- |

1.1.

Tomēr tā pauž dažas iebildes nolūkā nostiprināt minēto priekšlikumu pamatdomu un mērķus.

| 1.2. | Attiecībā uz nevainīguma prezumpciju EESK vēlas uzsvērt faktu, ka persona nav uzskatāma par vainīgu tikmēr, kamēr galīgais spriedums nav pasludināts, un ka šīs tiesības ir neatņemamas. Komiteja uzsver: lai panāktu iedzīvotāju uzticēšanos tiesību sistēmai, jānodrošina, lai tiesneši būtu pasargāti no jebkāda spiediena vai ietekmes, lai arī kāda veida tie būtu, tostarp plašsaziņas līdzekļu spiediena. Šajā saistībā ir svarīgi, lai plašsaziņas līdzekļi, neskarot preses brīvības konstitucionālās tiesības, uzmanītos un neceltu sevi tiesas instanču kārtā. |
| --- | --- |

1.2.

Attiecībā uz nevainīguma prezumpciju EESK vēlas uzsvērt faktu, ka persona nav uzskatāma par vainīgu tikmēr, kamēr galīgais spriedums nav pasludināts, un ka šīs tiesības ir neatņemamas. Komiteja uzsver: lai panāktu iedzīvotāju uzticēšanos tiesību sistēmai, jānodrošina, lai tiesneši būtu pasargāti no jebkāda spiediena vai ietekmes, lai arī kāda veida tie būtu, tostarp plašsaziņas līdzekļu spiediena. Šajā saistībā ir svarīgi, lai plašsaziņas līdzekļi, neskarot preses brīvības konstitucionālās tiesības, uzmanītos un neceltu sevi tiesas instanču kārtā.

| 1.3. | Attiecībā uz bērnu aizsardzību kriminālprocesā Komiteja vēlas vērst uzmanību uz to, ka bērni, kam atņemta brīvība, nonāk ļoti neaizsargātā stāvoklī, ņemot vērā riskus, kādus brīvības atņemšana rada viņu fiziskajam un garīgajam līdzsvaram. Šajā saistībā EESK uzsver, ka par prioritāti būtu jāizvirza iniciatīvas, kuru mērķis ir bērnus, kas saskārušies ar kriminālprocesu, pēc iespējas ātrāk iekļaut sociālajā un ikdienas dzīvē. |
| --- | --- |

1.3.

Attiecībā uz bērnu aizsardzību kriminālprocesā Komiteja vēlas vērst uzmanību uz to, ka bērni, kam atņemta brīvība, nonāk ļoti neaizsargātā stāvoklī, ņemot vērā riskus, kādus brīvības atņemšana rada viņu fiziskajam un garīgajam līdzsvaram. Šajā saistībā EESK uzsver, ka par prioritāti būtu jāizvirza iniciatīvas, kuru mērķis ir bērnus, kas saskārušies ar kriminālprocesu, pēc iespējas ātrāk iekļaut sociālajā un ikdienas dzīvē.

| 1.4. | Attiecībā uz pagaidu juridisko palīdzību EESK pozitīvi vērtē to, ka direktīvas priekšlikums ir piemērojams arī personām, uz kurām attiecas Eiropas apcietināšanas orderis. Turklāt Komiteja atbalsta ieteikumu censties vairāk saskaņot kritērijus, uz kuriem pamatojoties tiek pieņemti lēmumi par tiesībām uz juridisko palīdzību kriminālprocesā. Tomēr Komiteja norāda, ka juridiskā palīdzība kriminālprocesā nedrīkst tikt apdraudēta dažās dalībvalstīs pastāvošo budžeta grūtību dēļ. Turklāt Komiteja vēlas zināt, cik lielā mērā būtu iespējams Eiropas līmenī piešķirt šīs situācijas novēršanai vajadzīgos līdzekļus, piemēram, izveidojot ES fondu. |
| --- | --- |

1.4.

Attiecībā uz pagaidu juridisko palīdzību EESK pozitīvi vērtē to, ka direktīvas priekšlikums ir piemērojams arī personām, uz kurām attiecas Eiropas apcietināšanas orderis. Turklāt Komiteja atbalsta ieteikumu censties vairāk saskaņot kritērijus, uz kuriem pamatojoties tiek pieņemti lēmumi par tiesībām uz juridisko palīdzību kriminālprocesā. Tomēr Komiteja norāda, ka juridiskā palīdzība kriminālprocesā nedrīkst tikt apdraudēta dažās dalībvalstīs pastāvošo budžeta grūtību dēļ. Turklāt Komiteja vēlas zināt, cik lielā mērā būtu iespējams Eiropas līmenī piešķirt šīs situācijas novēršanai vajadzīgos līdzekļus, piemēram, izveidojot ES fondu.

| 1.5. | Komiteja atzīmē, ka direktīvas priekšlikums par nevainīguma prezumpciju un direktīvas priekšlikums par bērnu aizsardzību kriminālprocesā ir piemērojams vienīgi kriminālprocesā. EESK uzskata, ka, līdzīgi kā tas ir Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūrā, jābūt iespējai ES tiesībās kriminālprocesa jēdzienu interpretēt neatkarīgi no procesu kvalifikācijas dalībvalstīs. Lai pēc iespējas labāk garantētu minēto neatkarīgas interpretācijas iespēju, Komiteja iesaka svītrot direktīvu priekšlikumu apsvērumos norādi, ka garantijas neattiecas uz administratīvo procesu, kura rezultātā tiek piemērotas sankcijas. |
| --- | --- |

1.5.

Komiteja atzīmē, ka direktīvas priekšlikums par nevainīguma prezumpciju un direktīvas priekšlikums par bērnu aizsardzību kriminālprocesā ir piemērojams vienīgi kriminālprocesā. EESK uzskata, ka, līdzīgi kā tas ir Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūrā, jābūt iespējai ES tiesībās kriminālprocesa jēdzienu interpretēt neatkarīgi no procesu kvalifikācijas dalībvalstīs. Lai pēc iespējas labāk garantētu minēto neatkarīgas interpretācijas iespēju, Komiteja iesaka svītrot direktīvu priekšlikumu apsvērumos norādi, ka garantijas neattiecas uz administratīvo procesu, kura rezultātā tiek piemērotas sankcijas.

| 1.6. | Attiecībā uz direktīvas par nevainīguma prezumpciju 8. pantā minēto standartprocedūru, EESK konstatē, ka saskaņā ar minētajiem noteikumiem kriminālprocess nevar notikt, apsūdzētajam klāt neesot, ja vien nav nepārprotami konstatēts, ka attiecīgā persona zināja par paredzēto lietas izskatīšanu. Šī klauzula var radīt sarežģījumus gadījumos, kad apsūdzētā dzīvesvieta nav zināma, tāpēc Komiteja ierosina skaidri atļaut dalībvalstīm ieviest atsevišķu uzaicināšanas procedūru personām, kuru dzīvesvieta nav zināma (piemēram, par uzaicinājumu informēt policijas komisariātu). |
| --- | --- |

1.6.

Attiecībā uz direktīvas par nevainīguma prezumpciju 8. pantā minēto standartprocedūru, EESK konstatē, ka saskaņā ar minētajiem noteikumiem kriminālprocess nevar notikt, apsūdzētajam klāt neesot, ja vien nav nepārprotami konstatēts, ka attiecīgā persona zināja par paredzēto lietas izskatīšanu. Šī klauzula var radīt sarežģījumus gadījumos, kad apsūdzētā dzīvesvieta nav zināma, tāpēc Komiteja ierosina skaidri atļaut dalībvalstīm ieviest atsevišķu uzaicināšanas procedūru personām, kuru dzīvesvieta nav zināma (piemēram, par uzaicinājumu informēt policijas komisariātu).

2.   Komisijas priekšlikumu kopsavilkums

| 2.1. | Eiropas Komisija 2013. gada 27. novembrī publicēja jaunu pasākumu kopumu par procesuālām garantijām kriminālprocesā. |
| --- | --- |

2.1.

Eiropas Komisija 2013. gada 27. novembrī publicēja jaunu pasākumu kopumu par procesuālām garantijām kriminālprocesā.

| 2.2. | Minētais pasākumu kopums papildina kriminālprocesa procesuālo garantiju tiesību aktu programmu, kas ietver Direktīvu 2010/64/ES par tiesībām uz mutisko un rakstisko tulkojumu kriminālprocesā, Direktīvu 2012/13/ES par tiesībām uz informāciju kriminālprocesā un Direktīvu 2013/48/ES par tiesībām uz advokāta palīdzību un par tiesībām uz to, ka pēc brīvības atņemšanas informē trešo personu. |
| --- | --- |

2.2.

Minētais pasākumu kopums papildina kriminālprocesa procesuālo garantiju tiesību aktu programmu, kas ietver Direktīvu 2010/64/ES par tiesībām uz mutisko un rakstisko tulkojumu kriminālprocesā, Direktīvu 2012/13/ES par tiesībām uz informāciju kriminālprocesā un Direktīvu 2013/48/ES par tiesībām uz advokāta palīdzību un par tiesībām uz to, ka pēc brīvības atņemšanas informē trešo personu.

| 2.3. | Ar obligāto procesuālo garantiju ieviešanu kriminālprocesā šīs tiesību aktu programmas mērķis ir, pirmkārt, nodrošināt ES pilsoņiem visā Eiropas Savienībā tiesības uz taisnīgu tiesu un, otrkārt, vairot savstarpējo uzticību citu dalībvalstu tieslietu sistēmām un tādējādi sekmēt tiesas lēmumu savstarpēju atzīšanu. |
| --- | --- |

2.3.

Ar obligāto procesuālo garantiju ieviešanu kriminālprocesā šīs tiesību aktu programmas mērķis ir, pirmkārt, nodrošināt ES pilsoņiem visā Eiropas Savienībā tiesības uz taisnīgu tiesu un, otrkārt, vairot savstarpējo uzticību citu dalībvalstu tieslietu sistēmām un tādējādi sekmēt tiesas lēmumu savstarpēju atzīšanu.

| 2.4. | Izskatāmais kopums sastāv no trim direktīvu priekšlikumiem. Tie attiecas uz nevainīguma prezumpciju, bērnu procesuālo aizsardzību kriminālprocesā un tiesībām uz pagaidu juridisko palīdzību. |
| --- | --- |

2.4.

Izskatāmais kopums sastāv no trim direktīvu priekšlikumiem. Tie attiecas uz nevainīguma prezumpciju, bērnu procesuālo aizsardzību kriminālprocesā un tiesībām uz pagaidu juridisko palīdzību.

| 2.4.1. | Priekšlikums direktīvai par nevainīguma prezumpciju |
| --- | --- |

2.4.1.

Priekšlikums direktīvai par nevainīguma prezumpciju

| 2.4.1.1. | Kriminālprocesā uzskatīt apsūdzētos vai tiesājamos par nevainīgiem tikmēr, kamēr tiesa nav pasludinājusi viņu vainu par pierādītu, ir viens no kriminālprocesa svarīgākajiem principiem un tiesību uz taisnīgu tiesu kodols. Nevainīguma prezumpcijas principa saturs ir veidojies Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūrā. |
| --- | --- |

2.4.1.1.

Kriminālprocesā uzskatīt apsūdzētos vai tiesājamos par nevainīgiem tikmēr, kamēr tiesa nav pasludinājusi viņu vainu par pierādītu, ir viens no kriminālprocesa svarīgākajiem principiem un tiesību uz taisnīgu tiesu kodols. Nevainīguma prezumpcijas principa saturs ir veidojies Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūrā.

| 2.4.1.2. | Direktīvas priekšlikuma mērķis ir dažus judikatūras radītos nevainīguma prezumpcijas principa aspektus iekļaut direktīvā, lai optimāli nodrošinātu minētās nevainīguma prezumpcijas efektīvu piemērošanu Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

2.4.1.2.

Direktīvas priekšlikuma mērķis ir dažus judikatūras radītos nevainīguma prezumpcijas principa aspektus iekļaut direktīvā, lai optimāli nodrošinātu minētās nevainīguma prezumpcijas efektīvu piemērošanu Eiropas Savienībā.

| 2.4.1.3. | Minētajā direktīvā reglamentēti šādi nevainīguma prezumpcijas aspekti: 1) aizliegums publiskām iestādēm pieminēt publiskā paziņojumā un oficiālos lēmumos apsūdzēto personu, kas vēl nav notiesāta, tā, it kā tā jau būtu notiesāta; 2) pierādīšanas pienākums gulstas uz apsūdzību, un jebkuras šaubas par personas vainu tulkojamas par labu aizdomās turētajai vai apsūdzētajai personai; 3) tiesības neliecināt pret sevi un tiesības nesadarboties; 4) tiesības klusēt un 5) tiesības piedalīties klātienē lietas izskatīšanā tiesā. |
| --- | --- |

2.4.1.3.

Minētajā direktīvā reglamentēti šādi nevainīguma prezumpcijas aspekti: 1) aizliegums publiskām iestādēm pieminēt publiskā paziņojumā un oficiālos lēmumos apsūdzēto personu, kas vēl nav notiesāta, tā, it kā tā jau būtu notiesāta; 2) pierādīšanas pienākums gulstas uz apsūdzību, un jebkuras šaubas par personas vainu tulkojamas par labu aizdomās turētajai vai apsūdzētajai personai; 3) tiesības neliecināt pret sevi un tiesības nesadarboties; 4) tiesības klusēt un 5) tiesības piedalīties klātienē lietas izskatīšanā tiesā.

| 2.4.2. | Attiecībā uz priekšlikumu direktīvai par procesuālajām garantijām bērniem kriminālprocesā |
| --- | --- |

2.4.2.

Attiecībā uz priekšlikumu direktīvai par procesuālajām garantijām bērniem kriminālprocesā

| 2.4.2.1. | Direktīva 2010/64/ES ir pieņemta nolūkā garantēt tiesības uz taisnīgu tiesu personām, kuras nerunā kriminālprocesa valodā vai nesaprot to. Tam, ka apsūdzētā persona nav spējīga pienācīgi sekot līdzi kriminālprocesam vai tajā piedalīties, par šķērsli var būt ne tikai valoda, bet arī citi aspekti, piemēram, tas, ka persona ir pārāk jauna vai ar garīgiem traucējumiem. |
| --- | --- |

2.4.2.1.

Direktīva 2010/64/ES ir pieņemta nolūkā garantēt tiesības uz taisnīgu tiesu personām, kuras nerunā kriminālprocesa valodā vai nesaprot to. Tam, ka apsūdzētā persona nav spējīga pienācīgi sekot līdzi kriminālprocesam vai tajā piedalīties, par šķērsli var būt ne tikai valoda, bet arī citi aspekti, piemēram, tas, ka persona ir pārāk jauna vai ar garīgiem traucējumiem.

| 2.4.2.2. | Eiropas Komisija ir izstrādājusi direktīvas priekšlikumu, lai nodrošinātu bērniem tiesības uz taisnīgu kriminālprocesu. Ar direktīvu paredzēts nodrošināt tiesības uz taisnīgu kriminālprocesu, piešķirot šādas garantijas: 1) bērnu un personu, kam ir vecāku atbildība, tiesības uz informāciju par papildu tiesībām, ko bērniem nodrošina šī direktīva vai tās transponēšana valstu tiesību aktos; 2) advokāta pastiprināta palīdzība; 3) tiesības uz individuālu novērtējumu; 4) tiesības pieprasīt medicīnisku izmeklēšanu bērnam, kuram atņemta brīvība; 5) pienākums veikt bērnu nopratināšanas audiovizuālu ierakstu; 6) brīvības atņemšanai jābūt galējas nepieciešamības līdzeklim; 7) tiesības uz īpašu apiešanos brīvības atņemšanas gadījumā; 8) tiesības uz lietu savlaicīgu un rūpīgu izskatīšanu; 9) tiesības uz tiesāšanu slēgtā kārtībā; 10) bērnam un personai, kam ir vecāku atbildība, tiesības klātienē piedalīties kriminālprocesā; 11) tiesības uz juridisko palīdzību. |
| --- | --- |

2.4.2.2.

Eiropas Komisija ir izstrādājusi direktīvas priekšlikumu, lai nodrošinātu bērniem tiesības uz taisnīgu kriminālprocesu. Ar direktīvu paredzēts nodrošināt tiesības uz taisnīgu kriminālprocesu, piešķirot šādas garantijas: 1) bērnu un personu, kam ir vecāku atbildība, tiesības uz informāciju par papildu tiesībām, ko bērniem nodrošina šī direktīva vai tās transponēšana valstu tiesību aktos; 2) advokāta pastiprināta palīdzība; 3) tiesības uz individuālu novērtējumu; 4) tiesības pieprasīt medicīnisku izmeklēšanu bērnam, kuram atņemta brīvība; 5) pienākums veikt bērnu nopratināšanas audiovizuālu ierakstu; 6) brīvības atņemšanai jābūt galējas nepieciešamības līdzeklim; 7) tiesības uz īpašu apiešanos brīvības atņemšanas gadījumā; 8) tiesības uz lietu savlaicīgu un rūpīgu izskatīšanu; 9) tiesības uz tiesāšanu slēgtā kārtībā; 10) bērnam un personai, kam ir vecāku atbildība, tiesības klātienē piedalīties kriminālprocesā; 11) tiesības uz juridisko palīdzību.

| 2.4.2.3. | Līdzīgas garantijas ir paredzētas neaizsargātām pilngadīgām personām. Tomēr, tā kā ir grūti precīzi definēt terminu “neaizsargātas pilngadīgas personas”, Komisija ir devusi priekšroku minētās garantijas iekļaut nevis direktīvā, bet gan ieteikumā. |
| --- | --- |

2.4.2.3.

Līdzīgas garantijas ir paredzētas neaizsargātām pilngadīgām personām. Tomēr, tā kā ir grūti precīzi definēt terminu “neaizsargātas pilngadīgas personas”, Komisija ir devusi priekšroku minētās garantijas iekļaut nevis direktīvā, bet gan ieteikumā.

| 2.4.3. | Attiecībā uz priekšlikumu direktīvai par pagaidu juridisko palīdzību |
| --- | --- |

2.4.3.

Attiecībā uz priekšlikumu direktīvai par pagaidu juridisko palīdzību

| 2.4.3.1. | Ar Direktīvu 2013/48/ES tiek piešķirtas tiesības uz advokāta palīdzību. Lai šīs tiesības varētu izmantot visi, juridiska palīdzība jānodrošina ikvienam, kam nav pietiekamu finansiālu līdzekļu, lai sev nodrošinātu advokāta pakalpojumus. |
| --- | --- |

2.4.3.1.

Ar Direktīvu 2013/48/ES tiek piešķirtas tiesības uz advokāta palīdzību. Lai šīs tiesības varētu izmantot visi, juridiska palīdzība jānodrošina ikvienam, kam nav pietiekamu finansiālu līdzekļu, lai sev nodrošinātu advokāta pakalpojumus.

| 2.4.3.2. | Attiecībā uz kritērijiem par piekļuvi juridiskai palīdzībai un tās kvalitātes un efektivitātes nodrošināšanu, Komisija ir nākusi klajā ar ieteikumu. Izvēle publicēt vienkāršu ieteikumu pamatojas uz izmaksām, ko minētā pasākuma ieviešana varētu radīt dalībvalstīm, un ar tām saistītais Eiropas Savienības rīcības proporcionalitātes princips. |
| --- | --- |

2.4.3.2.

Attiecībā uz kritērijiem par piekļuvi juridiskai palīdzībai un tās kvalitātes un efektivitātes nodrošināšanu, Komisija ir nākusi klajā ar ieteikumu. Izvēle publicēt vienkāršu ieteikumu pamatojas uz izmaksām, ko minētā pasākuma ieviešana varētu radīt dalībvalstīm, un ar tām saistītais Eiropas Savienības rīcības proporcionalitātes princips.

| 2.4.3.3. | Lai nodrošinātu, ka advokāta palīdzība būtu garantēta gadījumos, kad tā ir visvairāk vajadzīga, Komisija, savukārt, ierosina pieņemt direktīvu par pagaidu juridisko palīdzību. Direktīvas priekšlikumā dalībvalstīm ir uzlikts pienākums divos gadījumos juridisko palīdzību nodrošināt uzreiz (proti, negaidot līdz brīdim, kad kompetentās iestādes attiecīgajā dalībvalstī ir pieņēmušas galīgo lēmumu par juridiskās palīdzības piešķiršanu (vai atteikumu)): 1) brīvības atņemšanas gadījumā un 2) Eiropas apcietināšanas ordera procesā pieprasītajām personām, kurām ir atņemta brīvība izsniegšanas dalībvalstī. |
| --- | --- |

2.4.3.3.

Lai nodrošinātu, ka advokāta palīdzība būtu garantēta gadījumos, kad tā ir visvairāk vajadzīga, Komisija, savukārt, ierosina pieņemt direktīvu par pagaidu juridisko palīdzību. Direktīvas priekšlikumā dalībvalstīm ir uzlikts pienākums divos gadījumos juridisko palīdzību nodrošināt uzreiz (proti, negaidot līdz brīdim, kad kompetentās iestādes attiecīgajā dalībvalstī ir pieņēmušas galīgo lēmumu par juridiskās palīdzības piešķiršanu (vai atteikumu)): 1) brīvības atņemšanas gadījumā un 2) Eiropas apcietināšanas ordera procesā pieprasītajām personām, kurām ir atņemta brīvība izsniegšanas dalībvalstī.

3.   Piezīmes

| 3.1. | Komiteja atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas priekšlikumus un tos atbalsta. Tie viennozīmīgi ir pozitīvi. |
| --- | --- |

3.1.

Komiteja atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas priekšlikumus un tos atbalsta. Tie viennozīmīgi ir pozitīvi.

| 3.2. | Neraugoties uz to, ierosinātie dokumenti izraisa zināmas iebildes, kas izklāstītas turpmāk. Tās, no vienas puses, ir vispārēja rakstura un, no otras puses, tehniskākas un vairāk juridiskas bažas. Šīs iebildes nemazina Komitejas atbalstu izskatāmo priekšlikumu pamatdomai un mērķiem, bet gan tiecas tos nostiprināt. |
| --- | --- |

3.2.

Neraugoties uz to, ierosinātie dokumenti izraisa zināmas iebildes, kas izklāstītas turpmāk. Tās, no vienas puses, ir vispārēja rakstura un, no otras puses, tehniskākas un vairāk juridiskas bažas. Šīs iebildes nemazina Komitejas atbalstu izskatāmo priekšlikumu pamatdomai un mērķiem, bet gan tiecas tos nostiprināt.

3.3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.3.1. | Attiecībā uz nevainīguma prezumpciju |
| --- | --- |

3.3.1.

Attiecībā uz nevainīguma prezumpciju

| 3.3.1.1. | Komiteja pilnībā atbalsta nevainīguma prezumpcijas nostiprināšanu, kā tas paredzēts direktīvas priekšlikumā par nevainīguma prezumpcijas konkrētu aspektu nostiprināšanu. |
| --- | --- |

3.3.1.1.

Komiteja pilnībā atbalsta nevainīguma prezumpcijas nostiprināšanu, kā tas paredzēts direktīvas priekšlikumā par nevainīguma prezumpcijas konkrētu aspektu nostiprināšanu.

| 3.3.1.2. | EESK šajā saistībā vēlas uzsvērt faktu, ka persona nav uzskatāma par vainīgu tikmēr, kamēr galīgais spriedums nav pasludināts, un ka šīs tiesības ir neatņemamas. Komiteja uzsver: lai panāktu iedzīvotāju uzticēšanos tiesību sistēmai, jānodrošina, lai tiesneši būtu pasargāti no jebkāda spiediena vai ietekmes, lai arī kāda veida tie būtu, tostarp plašsaziņas līdzekļu spiediena. Šajā saistībā ir svarīgi, lai plašsaziņas līdzekļi, neskarot vārda brīvības konstitucionālās tiesības, uzmanītos un neceltu sevi tiesas instanču kārtā. |
| --- | --- |

3.3.1.2.

EESK šajā saistībā vēlas uzsvērt faktu, ka persona nav uzskatāma par vainīgu tikmēr, kamēr galīgais spriedums nav pasludināts, un ka šīs tiesības ir neatņemamas. Komiteja uzsver: lai panāktu iedzīvotāju uzticēšanos tiesību sistēmai, jānodrošina, lai tiesneši būtu pasargāti no jebkāda spiediena vai ietekmes, lai arī kāda veida tie būtu, tostarp plašsaziņas līdzekļu spiediena. Šajā saistībā ir svarīgi, lai plašsaziņas līdzekļi, neskarot vārda brīvības konstitucionālās tiesības, uzmanītos un neceltu sevi tiesas instanču kārtā.

| 3.3.2. | Attiecībā uz bērnu un neaizsargātu personu procesuālo aizsardzību |
| --- | --- |

3.3.2.

Attiecībā uz bērnu un neaizsargātu personu procesuālo aizsardzību

| 3.3.2.1. | Komiteja pilnībā atbalsta arī neaizsargātu personu un jo īpaši bērnu tiesību nostiprināšanu kriminālprocesā, kā tas paredzēts direktīvas priekšlikumā par pamata garantijām bērniem un ierosinātajā ieteikumā, kurā uzmanība pievērsta tam, lai neaizsargātās personas tiktu atzītas par tādām un lai tiktu ņemtas vērā viņu vajadzības. |
| --- | --- |

3.3.2.1.

Komiteja pilnībā atbalsta arī neaizsargātu personu un jo īpaši bērnu tiesību nostiprināšanu kriminālprocesā, kā tas paredzēts direktīvas priekšlikumā par pamata garantijām bērniem un ierosinātajā ieteikumā, kurā uzmanība pievērsta tam, lai neaizsargātās personas tiktu atzītas par tādām un lai tiktu ņemtas vērā viņu vajadzības.

| 3.3.2.2. | Bērni, kuri bieži vien savas sociālās vides vai apkārtējo sabiedrības locekļu dēļ pievēršas kriminalitātei, nokļūst ļoti neaizsargātā stāvoklī, kad viņiem atņem brīvību, jo ir apdraudēta viņu fiziskā, garīgā un sociālā attīstība. |
| --- | --- |

3.3.2.2.

Bērni, kuri bieži vien savas sociālās vides vai apkārtējo sabiedrības locekļu dēļ pievēršas kriminalitātei, nokļūst ļoti neaizsargātā stāvoklī, kad viņiem atņem brīvību, jo ir apdraudēta viņu fiziskā, garīgā un sociālā attīstība.

| 3.3.2.3. | Turklāt Komiteja uzsver, ka par prioritāti būtu jāizvirza iniciatīvas, kuru mērķis ir bērnus, kas saskārušies ar kriminālprocesu, pēc iespējas ātrāk iekļaut sociālajā un ikdienas dzīvē. |
| --- | --- |

3.3.2.3.

Turklāt Komiteja uzsver, ka par prioritāti būtu jāizvirza iniciatīvas, kuru mērķis ir bērnus, kas saskārušies ar kriminālprocesu, pēc iespējas ātrāk iekļaut sociālajā un ikdienas dzīvē.

| 3.3.2.4. | Atbilstoši noteikumam, saskaņā ar kuru bērna tiesības uz obligātu advokāta palīdzību piemēro arī kriminālprocesā, kura rezultātā lietu var galīgi izbeigt, Komiteja vēlētos precizēt, ka šīs tiesības piemēro arī kriminālvajāšanai alternatīvos pasākumos. |
| --- | --- |

3.3.2.4.

Atbilstoši noteikumam, saskaņā ar kuru bērna tiesības uz obligātu advokāta palīdzību piemēro arī kriminālprocesā, kura rezultātā lietu var galīgi izbeigt, Komiteja vēlētos precizēt, ka šīs tiesības piemēro arī kriminālvajāšanai alternatīvos pasākumos.

| 3.3.3. | Attiecībā uz pagaidu juridisko palīdzību |
| --- | --- |

3.3.3.

Attiecībā uz pagaidu juridisko palīdzību

| 3.3.3.1. | Komiteja atbalsta direktīvas priekšlikumā iekļautos principus, ka juridiskā palīdzība ir garantēta gadījumos, kad piekļuve advokātam vajadzība visvairāk – “pagaidu juridisko palīdzību”. |
| --- | --- |

3.3.3.1.

Komiteja atbalsta direktīvas priekšlikumā iekļautos principus, ka juridiskā palīdzība ir garantēta gadījumos, kad piekļuve advokātam vajadzība visvairāk – “pagaidu juridisko palīdzību”.

| 3.3.3.2. | EESK pozitīvi vērtē, ka minētie principi ir piemērojami arī personām, uz kurām attiecas Eiropas apcietināšanas orderis. Visbeidzot, Komiteja atbalsta ieteikumu censties vairāk saskaņot kritērijus, uz kuriem pamatojoties tiek pieņemti lēmumi par tiesībām uz juridisko palīdzību kriminālprocesā. |
| --- | --- |

3.3.3.2.

EESK pozitīvi vērtē, ka minētie principi ir piemērojami arī personām, uz kurām attiecas Eiropas apcietināšanas orderis. Visbeidzot, Komiteja atbalsta ieteikumu censties vairāk saskaņot kritērijus, uz kuriem pamatojoties tiek pieņemti lēmumi par tiesībām uz juridisko palīdzību kriminālprocesā.

| 3.3.3.3. | Tomēr Komiteja norāda, ka juridiskā palīdzība kriminālprocesā nedrīkst tikt apdraudēta dažās dalībvalstīs pastāvošo budžeta grūtību dēļ. Turklāt Komiteja vēlas zināt, cik lielā mērā būtu iespējams Eiropas līmenī piešķirt šim mērķim vajadzīgos līdzekļus, piemēram, izveidojot ES fondu. |
| --- | --- |

3.3.3.3.

Tomēr Komiteja norāda, ka juridiskā palīdzība kriminālprocesā nedrīkst tikt apdraudēta dažās dalībvalstīs pastāvošo budžeta grūtību dēļ. Turklāt Komiteja vēlas zināt, cik lielā mērā būtu iespējams Eiropas līmenī piešķirt šim mērķim vajadzīgos līdzekļus, piemēram, izveidojot ES fondu.

3.4.   Juridiskās un tehniskās iebildes

| 3.4.1. | Attiecībā uz direktīvas priekšlikuma par nevainīguma prezumpciju un direktīvas priekšlikuma par bērnu aizsardzību kriminālprocesā piemērošanas jomu |
| --- | --- |

3.4.1.

Attiecībā uz direktīvas priekšlikuma par nevainīguma prezumpciju un direktīvas priekšlikuma par bērnu aizsardzību kriminālprocesā piemērošanas jomu

| 3.4.2. | Kā direktīvas priekšlikumā par nevainīguma prezumpciju, tā arī direktīvas priekšlikumā par procesuālajām garantijām bērniem kriminālprocesā piemērošanas jomas klauzulā norādīts, ka minētā aizsardzība nepārprotami attiecas vienīgi uz kriminālprocesu. |
| --- | --- |

3.4.2.

Kā direktīvas priekšlikumā par nevainīguma prezumpciju, tā arī direktīvas priekšlikumā par procesuālajām garantijām bērniem kriminālprocesā piemērošanas jomas klauzulā norādīts, ka minētā aizsardzība nepārprotami attiecas vienīgi uz kriminālprocesu.

| 3.4.3. | Priekšlikumā nav precizēts, kas tieši jāsaprot ar “kriminālprocesu”. Tāpēc var jautāt, vai ar to domāti vienīgi tie tiesu procesi, kas dalībvalstīs kvalificēti kā “kriminālprocesi”, vai arī šis jēdziens, kā tas lietots direktīvu priekšlikumos, ir plašāks un varētu ietvert arī, piemēram, administratīvos procesus, kuru rezultātā tiek piemērotas sankcijas. |
| --- | --- |

3.4.3.

Priekšlikumā nav precizēts, kas tieši jāsaprot ar “kriminālprocesu”. Tāpēc var jautāt, vai ar to domāti vienīgi tie tiesu procesi, kas dalībvalstīs kvalificēti kā “kriminālprocesi”, vai arī šis jēdziens, kā tas lietots direktīvu priekšlikumos, ir plašāks un varētu ietvert arī, piemēram, administratīvos procesus, kuru rezultātā tiek piemērotas sankcijas.

| 3.4.4. | Saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību tiesas nemainīgu judikatūru tas, vai process ir vai nav uzskatāms par kriminālprocesu, tiek noteikts, pamatojoties uz “Engel kritērijiem”: 1) process par tādu kvalificēts valsts tiesību aktos, 2) likumpārkāpuma veids un 3) sankciju veids un smagums. Tādējādi, piemērojot tiesības uz taisnīgu tiesu, Eiropas Cilvēktiesību konvencija daudzus administratīvos procesus uzskata par kriminālprocesiem. Šādas judikatūras mērķis ir novērst valstu iespēju izvairīties no pienākumiem, ko uzliek ar Konvenciju piešķirtās pamatgarantijas, vienkārši aizbildinoties ar tiesas procesa veidu. |
| --- | --- |

3.4.4.

Saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību tiesas nemainīgu judikatūru tas, vai process ir vai nav uzskatāms par kriminālprocesu, tiek noteikts, pamatojoties uz “Engel kritērijiem”: 1) process par tādu kvalificēts valsts tiesību aktos, 2) likumpārkāpuma veids un 3) sankciju veids un smagums. Tādējādi, piemērojot tiesības uz taisnīgu tiesu, Eiropas Cilvēktiesību konvencija daudzus administratīvos procesus uzskata par kriminālprocesiem. Šādas judikatūras mērķis ir novērst valstu iespēju izvairīties no pienākumiem, ko uzliek ar Konvenciju piešķirtās pamatgarantijas, vienkārši aizbildinoties ar tiesas procesa veidu.

| 3.4.5. | Tāpēc būtu jāatstāj vismaz Tiesai nepieciešamā rīcības brīvība interpretēt jēdzienu “kriminālprocess” neatkarīgi no kvalifikācijas valstu tiesību aktos. Pretējā gadījumā pastāv reāls risks, ka direktīvās piešķirtās garantijas nesasniegs savu mērķi. |
| --- | --- |

3.4.5.

Tāpēc būtu jāatstāj vismaz Tiesai nepieciešamā rīcības brīvība interpretēt jēdzienu “kriminālprocess” neatkarīgi no kvalifikācijas valstu tiesību aktos. Pretējā gadījumā pastāv reāls risks, ka direktīvās piešķirtās garantijas nesasniegs savu mērķi.

| 3.4.6. | Jebkurā gadījumā direktīvas priekšlikuma par nevainīguma prezumpcijas konkrētu aspektu nostiprināšanu sestajā apsvērumā ir ļoti skaidri paredzēts, ka direktīva attiecas vienīgi uz kriminālprocesu un ka administratīvais process, kura rezultātā tiek piemērotas sankcijas, neietilpst šīs direktīvas piemērošanas jomā. |
| --- | --- |

3.4.6.

Jebkurā gadījumā direktīvas priekšlikuma par nevainīguma prezumpcijas konkrētu aspektu nostiprināšanu sestajā apsvērumā ir ļoti skaidri paredzēts, ka direktīva attiecas vienīgi uz kriminālprocesu un ka administratīvais process, kura rezultātā tiek piemērotas sankcijas, neietilpst šīs direktīvas piemērošanas jomā.

| 3.4.7. | Šis apsvērums liedz “kriminālprocesa” jēdziena plašu interpretāciju, ko proponē un ir atzinusi par nepieciešamu Eiropas Cilvēktiesību tiesa, īstenojot tās pašas tiesības un principus, uz kurām attiecas izskatāmās direktīvas. Tāpēc Komiteja uzskata, ka minēto apsvērumu vajadzētu svītrot. |
| --- | --- |

3.4.7.

Šis apsvērums liedz “kriminālprocesa” jēdziena plašu interpretāciju, ko proponē un ir atzinusi par nepieciešamu Eiropas Cilvēktiesību tiesa, īstenojot tās pašas tiesības un principus, uz kurām attiecas izskatāmās direktīvas. Tāpēc Komiteja uzskata, ka minēto apsvērumu vajadzētu svītrot.

| 3.4.8. | Attiecībā uz direktīvas par nevainīguma prezumpciju 8. pantā izklāstīto standartprocedūru |
| --- | --- |

3.4.8.

Attiecībā uz direktīvas par nevainīguma prezumpciju 8. pantā izklāstīto standartprocedūru

| 3.4.9. | Direktīvas priekšlikuma 8. pantā noteikts, ka dalībvalstis drīkst paredzēt iespēju kriminālprocesa tiesai pieņemt tiesas lēmumu, apsūdzētajam klāt neesot, vienīgi tādos gadījumus, kad apsūdzētais ir savlaicīgi un personīgi saņēmis pavēsti un tādējādi ir ticis informēts par tiesas procesa datumu un vietu, vai ar citiem efektīviem līdzekļiem ir saņēmis oficiālu informāciju par minētās lietas izskatīšanas plānoto dienu un vietu tādā veidā, ka
  ir nepārprotami konstatēts,
  ka attiecīgā persona zināja par paredzēto lietas izskatīšanu. |
| --- | --- |

3.4.9.

Direktīvas priekšlikuma 8. pantā noteikts, ka dalībvalstis drīkst paredzēt iespēju kriminālprocesa tiesai pieņemt tiesas lēmumu, apsūdzētajam klāt neesot, vienīgi tādos gadījumus, kad apsūdzētais ir savlaicīgi un personīgi saņēmis pavēsti un tādējādi ir ticis informēts par tiesas procesa datumu un vietu, vai ar citiem efektīviem līdzekļiem ir saņēmis oficiālu informāciju par minētās lietas izskatīšanas plānoto dienu un vietu tādā veidā, ka
  ir nepārprotami konstatēts,
  ka attiecīgā persona zināja par paredzēto lietas izskatīšanu.

| 3.4.10. | Priekšlikuma 8. pants nekādā veidā nepieļauj (neierašanās gadījumā) lietas izskatīšanai notikt, ja attiecīgās personas dzīvesvieta nav zināma un tāpēc nav iespējams viņu uzaicināt personiski piedalīties. Viena iespēja varētu būt šādos gadījumos par uzaicinājumu informēt policijas komisariātu. |
| --- | --- |

3.4.10.

Priekšlikuma 8. pants nekādā veidā nepieļauj (neierašanās gadījumā) lietas izskatīšanai notikt, ja attiecīgās personas dzīvesvieta nav zināma un tāpēc nav iespējams viņu uzaicināt personiski piedalīties. Viena iespēja varētu būt šādos gadījumos par uzaicinājumu informēt policijas komisariātu.

Briselē, 2014. gada 25. martā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

| 16.7.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 226/68 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 226/68

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Padomes regulai par pārtikas produktu un lopbarības maksimāli pieļaujamo radioaktīvā piesārņojuma līmeni pēc kodolavārijas vai citas radiācijas avārijas situācijas” Projekts iesniegts Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinuma saņemšanai saskaņā ar Euratom Līguma 31. pantu

COM(2013) 943 final – 2013/0451 NLE

2014/C 226/13

Padome saskaņā ar Euratom Līguma 31. un 32. pantu 2014. gada 12. februārī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Padomes regulai par pārtikas un lopbarības maksimāli pieļaujamo radioaktīvā piesārņojuma līmeni pēc kodolavārijas vai citas radiācijas avārijas situācijas”

COM(2013) 943 final – 2013/0451 (NLE).

Tā kā Komiteja jau ir paudusi viedokli par minētā priekšlikuma saturu 2013. gada 16. oktobrī pieņemtajā atzinumā CES-6207-2013_00_00_TRA_AC* (1), Komiteja 497. plenārsesijā, kas notika 2014. gada 25. un 26. martā (25. marta sēdē), ar 127 balsīm par, 7 pret un 13 atturoties, nolēma jaunu atzinumu par šo tematu neizstrādāt, bet atsaukties uz viedokli, ko tā paudusi minētajā atzinumā.

Briselē, 2014. gada 25. martā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  * EESK atzinums NAT/621 par tematu “Priekšlikuma projekts Padomes regulai par pārtikas un lopbarības maksimāli pieļaujamo radioaktīvā piesārņojuma līmeni pēc kodolavārijas vai citas radiācijas avārijas situācijas”, OV 2014/C 67/39, 183. lpp., 2014. gada 6. marts.

1

---

| 16.7.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 226/69 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 226/69

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar kuru groza Direktīvas 89/608/EEK, 90/425/EEK un 91/496/EEK attiecībā uz atsaucēm uz zootehniskajiem tiesību aktiem”

COM(2014) 4 final – 2014/0033 (COD)

2014/C 226/14

Eiropas Parlaments 2014. gada 25. februārī un Padome 2014. gada 19. martā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 42. pantu un 43. panta 2. punktu nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar kuru groza Direktīvas 89/608/EEK, 90/425/EEK un 91/496/EEK attiecībā uz atsaucēm uz zootehniskajiem tiesību aktiem”

COM(2014) 4 final – 2014/0033 (COD).

Tā kā EESK jau ir paudusi savu viedokli par minēto jautājumu 2013. gada 16. oktobrī (1) pieņemtajā atzinumā CES4014-2013_00_00_TRA_AC un 1988. gada 14. decembrī (2) pieņemtajā atzinumā CES 1331/88, Komiteja 497. plenārsesijā, kas notika 2014. gada 25. un 26. martā (25. marta sēdē), ar 139 balsīm par, 3 pret un 17 atturoties, nolēma neizstrādāt jaunu atzinumu par šo tematu, bet atsaukties uz minētajos dokumentos pausto nostāju.

Briselē, 2014. gada 25. martā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  * EESK atzinums NAT/611 par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, kas attiecas uz oficiālajām kontrolēm un citām oficiālām darbībām, kuras veic, lai nodrošinātu, ka tiek piemēroti dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību akti, noteikumi par dzīvnieku veselību un labturību, augu veselību, augu reproduktīvo materiālu un augu aizsardzības līdzekļiem, un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 999/2001, (EK) Nr. 1829/2003, (EK) Nr. 1831/2003, (EK) Nr. 1/2005, (EK) Nr. 396/2005, (EK) Nr. 834/2007, (EK) Nr. 1099/2009, (EK) Nr. 1069/2009, (EK) Nr. 1107/2009, Regulas (ES) Nr. 1151/2012, [...]/2013 un Direktīvas 98/58/EK, 1999/74/EK, 2007/43/EK, 2008/119/EK, 2008/120/EK un 2009/128/EK (Oficiālo kontroļu regula”), un “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz noteikumus tādu izdevumu pārvaldībai, kuri attiecas uz pārtikas apriti, dzīvnieku veselību un dzīvnieku labklājību, augu veselību un augu reproduktīvo materiālu, un ar ko groza Padomes Direktīvas 98/56/EK, 2000/29/EK un 2008/90/EK, Regulas (EK) Nr. 178/2002, (EK) Nr. 882/2004 un (EK) Nr. 396/2005, Direktīvu 2009/128/EK un Regulu (EK) Nr. 1107/2009 un atceļ Padomes Lēmumus 66/399/EEK, 76/894/EEK un 2009/470/EK, OV 2014/C 67/34, 166. lpp., 2014. gada 6. marts.

1

(2)  ** EESK atzinums AGR/326 par tematu “Priekšlikums Padomes regulai (EEK) par Kopienas iekšējās tirdzniecības veterināro kontroli iekšējā tirgus izveidei, “Priekšlikums Padomes regulai (EEK) par kontroles pastiprināšanu veterināro noteikumu ievērošanas jomā” un “Priekšlikums Padomes regulai (EEK), ar kuru groza Regulu (EEK) Nr. 1468/81 par dalībvalstu administratīvo iestāžu savstarpēju palīdzību un šo iestāžu un Komisijas sadarbību, lai nodrošinātu muitas vai lauksaimniecības tiesību aktu pareizu piemērošanu”, OV 1989/C 56, 20. lpp., 1989. gada 6. marts.

2

---

| 16.7.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 226/70 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 226/70

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par zootehniskajiem un ģenealoģiskajiem nosacījumiem vaislas dzīvnieku un to reproduktīvo produktu tirdzniecībai Savienībā un importēšanai tajā”

COM(2014) 5 final – 2014/0032 (COD)

2014/C 226/15

Eiropas Parlaments 2014. gada 25. februārī un Padome 19. martā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 42. pantu un 43. panta 2. punktu nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par zootehniskajiem un ģenealoģiskajiem nosacījumiem vaislas dzīvnieku un to reproduktīvo produktu tirdzniecībai Savienībā un importēšanai tajā”

COM(2014)5 final – 2014/0032 (COD).

Tā kā Komiteja jau ir paudusi savu viedokli par minētā priekšlikuma saturu 2013. gada 16. oktobrī* (1) pieņemtajā atzinumā CES 4014-2013_00_00_AC un 1988. gada 14. decembrī* (2)* pieņemtajā atzinumā CES 1334/88, tā 497. plenārajā sesijā, kas notika 2014. gada 25. un 26. martā (25. marta sēdē), ar 135 balsīm par, 3 balsīm pret un 17 atturoties, nolēma jaunu atzinumu par šo tematu neizstrādāt, bet atsaukties uz viedokli, ko tā paudusi minētajos atzinumos.

Briselē, 2014. gada 25. martā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  * EESK atzinums NAT/611 par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, kas attiecas uz oficiālajām kontrolēm un citām oficiālām darbībām, kuras veic, lai nodrošinātu, ka tiek piemēroti dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību akti, noteikumi par dzīvnieku veselību un labturību, augu veselību, augu reproduktīvo materiālu un augu aizsardzības līdzekļiem, un ar ko groza regulas (EK) Nr. 999/2001, Nr. 1829/2003, Nr. 1831/2003, Nr. 1/2005, Nr. 396/2005, Nr. 834/2007, Nr. 1069/2009, Nr. 1099/2009, Nr. 1107/2009, regulas (ES) Nr. 1151/2012 un Nr. [...]/2013 un direktīvas 98/58/EK, 1999/74/EK, 2007/43/EK, 2008/119/EK, 2008/120/EK un 2009/128/EK (Oficiālo kontroļu regula)” un par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko paredz noteikumus tādu izdevumu pārvaldībai, kuri attiecas uz pārtikas apriti, dzīvnieku veselību un dzīvnieku labturību, augu veselību un augu reproduktīvo materiālu, un ar ko groza Padomes direktīvas 98/56/EK, 2000/29/EK un 2008/90/EK, Regulu (EK) Nr. 178/2002, Regulu (EK) Nr. 882/2004 un Regulu (EK) Nr. 396/2005, Direktīvu 2009/128/EK un Regulu (EK) Nr. 1107/2009 un atceļ Padomes lēmumus 66/399/EEK, 76/894/EEK un 2009/470/EK”, OV 2014/67/34, 166. lpp., 2014. gada 6. marts.

1

(2)  ** EESK atzinums AGR/337 par tematu “Proposal for a Council Regulation (EEC) laying down zootechnical and pedigree requirements for the marketing of purebred animals” (Priekšlikums Padomes regulai (EEK), ar ko nosaka zootehnikas un ciltsrakstu prasības tirdzniecībai ar tīršķirnes dzīvniekiem), OV 89/C 56/10, 25. lpp., 1989. gada 6. marts.

2

**

Proposal for a Council Regulation (EEC) laying down zootechnical and pedigree requirements for the marketing of purebred animals

---