# Den Europæiske Unions L 198/2011

| | ISSN 1725-2520
  doi:10.3000/17252520.L_2011.198.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 198 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 54. årgang30. juli 2011 |

ISSN 1725-2520

doi:10.3000/17252520.L_2011.198.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

L 198

Dansk udgave

Retsforskrifter

54. årgang30. juli 2011

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 748/2011 af 28. juli 2011 om 153. ændring af Rådets forordning (EF) nr. 881/2002 om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder, der har tilknytning til Usama bin Laden, Al-Qaida-organisationen og Taliban | 1 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) nr. 749/2011 af 29. juli 2011 om ændring af forordning (EU) nr. 142/2011 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1069/2009 om sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter og afledte produkter, som ikke er bestemt til konsum, og om gennemførelse af Rådets direktiv 97/78/EF for så vidt angår visse prøver og genstande, der er fritaget for veterinærkontrol ved grænsen som omhandlet i samme direktiv (
  1
  ) | 3 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 750/2011 af 29. juli 2011 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 23 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 751/2011 af 29. juli 2011 om ændring af de repræsentative priser og den tillægsimporttold for visse produkter inden for sukkersektoren, der er fastsat ved forordning (EU) nr. 867/2010 for produktionsåret 2010/11 | 25 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 752/2011 af 29. juli 2011 om fastsættelse af importtolden for korn gældende fra den 1. august 2011 | 27 |
| | | DIREKTIVER |
| | * | Kommissionens direktiv 2011/73/EU af 29. juli 2011 om ændring af bilag I og V til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/121/EF om betegnelser for tekstilprodukter med henblik på tilpasning til den tekniske udvikling (
  1
  ) | 30 |
| | * | Kommissionens direktiv 2011/74/EU af 29. juli 2011 om ændring af bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 96/73/EF om visse metoder til kvantitativ analyse af binære tekstilfiberblandinger med henblik på tilpasning til den tekniske udvikling (
  1
  ) | 32 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Rådets afgørelse 2011/483/FUSP af 28. juli 2011 om ændring og forlængelse af afgørelse 2010/96/FUSP om Den Europæiske Unions militærmission for at bidrage til uddannelsen af somaliske sikkerhedsstyrker (EUTM Somalia) | 37 |
| | | 2011/484/EU |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 11. juli 2011 om en formular for oplysninger vedrørende Natura 2000-lokaliteter
  (meddelt under nummer K(2011) 4892) | 39 |
| | | 2011/485/EU |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 29. juli 2011 om ændring af beslutning 2005/50/EF om harmonisering af radiofrekvenser i 24 GHz-området til tidsbegrænset anvendelse til kortdistanceradarudstyr til køretøjer i Fællesskabet
  (meddelt under nummer K(2011) 5444)

   (
  1
  ) | 71 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 748/2011 af 28. juli 2011 om 153. ændring af Rådets forordning (EF) nr. 881/2002 om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder, der har tilknytning til Usama bin Laden, Al-Qaida-organisationen og Taliban

1

*

Kommissionens forordning (EU) nr. 749/2011 af 29. juli 2011 om ændring af forordning (EU) nr. 142/2011 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1069/2009 om sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter og afledte produkter, som ikke er bestemt til konsum, og om gennemførelse af Rådets direktiv 97/78/EF for så vidt angår visse prøver og genstande, der er fritaget for veterinærkontrol ved grænsen som omhandlet i samme direktiv (
  1
  )

1

3

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 750/2011 af 29. juli 2011 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

23

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 751/2011 af 29. juli 2011 om ændring af de repræsentative priser og den tillægsimporttold for visse produkter inden for sukkersektoren, der er fastsat ved forordning (EU) nr. 867/2010 for produktionsåret 2010/11

25

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 752/2011 af 29. juli 2011 om fastsættelse af importtolden for korn gældende fra den 1. august 2011

27

DIREKTIVER

*

Kommissionens direktiv 2011/73/EU af 29. juli 2011 om ændring af bilag I og V til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/121/EF om betegnelser for tekstilprodukter med henblik på tilpasning til den tekniske udvikling (
  1
  )

1

30

*

Kommissionens direktiv 2011/74/EU af 29. juli 2011 om ændring af bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 96/73/EF om visse metoder til kvantitativ analyse af binære tekstilfiberblandinger med henblik på tilpasning til den tekniske udvikling (
  1
  )

1

32

AFGØRELSER

*

Rådets afgørelse 2011/483/FUSP af 28. juli 2011 om ændring og forlængelse af afgørelse 2010/96/FUSP om Den Europæiske Unions militærmission for at bidrage til uddannelsen af somaliske sikkerhedsstyrker (EUTM Somalia)

37

2011/484/EU

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 11. juli 2011 om en formular for oplysninger vedrørende Natura 2000-lokaliteter
  (meddelt under nummer K(2011) 4892)

(meddelt under nummer K(2011) 4892)

39

2011/485/EU

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 29. juli 2011 om ændring af beslutning 2005/50/EF om harmonisering af radiofrekvenser i 24 GHz-området til tidsbegrænset anvendelse til kortdistanceradarudstyr til køretøjer i Fællesskabet
  (meddelt under nummer K(2011) 5444)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2011) 5444)

1

71

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 30.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 198/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 198/1

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 748/2011

af 28. juli 2011

om 153. ændring af Rådets forordning (EF) nr. 881/2002 om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder, der har tilknytning til Usama bin Laden, Al-Qaida-organisationen og Taliban

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions Funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 881/2002 af 27. maj 2002 om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder, der har tilknytning til Usama bin Laden, Al-Qaida-organisationen og Taliban, og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 467/2001 om forbud mod udførsel af visse varer og tjenesteydelser til Afghanistan, om styrkelse af flyveforbuddet og om udvidelse af indefrysningen af midler og andre økonomiske ressourcer over for Taliban i Afghanistan (1), særlig artikel 7, stk. 1, litra a), artikel 7a, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Bilag I til forordning (EF) nr. 881/2002 indeholder en liste over de personer, grupper og enheder, der ifølge forordningen er omfattet af indefrysningen af pengemidler og økonomiske ressourcer. |
| --- | --- |

(1)

Bilag I til forordning (EF) nr. 881/2002 indeholder en liste over de personer, grupper og enheder, der ifølge forordningen er omfattet af indefrysningen af pengemidler og økonomiske ressourcer.

| (2) | Den 19. juli 2011 besluttede Sanktionskomitéen under FN’s Sikkerhedsråd at tilføje to fysiske personer til listen over de personer, grupper og enheder, der er omfattet af indefrysningen af pengemidler og økonomiske ressourcer. |
| --- | --- |

(2)

Den 19. juli 2011 besluttede Sanktionskomitéen under FN’s Sikkerhedsråd at tilføje to fysiske personer til listen over de personer, grupper og enheder, der er omfattet af indefrysningen af pengemidler og økonomiske ressourcer.

| (3) | Bilag I til forordning (EF) nr. 881/2002 bør derfor ajourføres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(3)

Bilag I til forordning (EF) nr. 881/2002 bør derfor ajourføres i overensstemmelse hermed.

| (4) | For at sikre, at foranstaltningerne i denne forordning er effektive, bør denne forordning træde i kraft straks — |
| --- | --- |

(4)

For at sikre, at foranstaltningerne i denne forordning er effektive, bør denne forordning træde i kraft straks —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag I til forordning (EF) nr. 881/2002 ændres som angivet i bilaget til denne forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 28. juli 2011.

På Kommissionens vegne For formanden

Chef for Tjenesten for Udenrigspolitiske Instrumenter

---

(1)  EFT L 139 af 29.5.2002, s. 9.

1

---

BILAG

I bilag I til forordning (EF) nr. 881/2002 indsættes følgende punkter under overskriften "Fysiske personer":

| a) | "Abdul Rahim Ba’aysir (alias a) Abdul Rahim Bashir, b) 'Abd Al-Rahim Ba'asyir, c) 'Abd Al-Rahim Bashir, d) Abdurrahim Ba'asyir, e) Abdurrahim Bashir, f) Abdul Rachim Ba'asyir, g) Abdul Rachim Bashir, h) Abdul Rochim Ba'asyir, i) Abdul Rochim Bashir, j) Abdurochim Ba'asyir, k) Abdurochim Bashir, l) Abdurrochim Ba'asyir, m) Abdurrochim Bashir, n) Abdurrahman Ba'asyir og o) Abdurrahman Bashir). Adresse: Indonesien. Fødselsdato: a) 16.11.1977 og b) 16.11.1974. Fødested: a) Solo, Indonesien; b) Sukoharjo, Centraljava, Indonesien. Nationalitet: indonesisk. Andre oplysninger: a) medlem af den øverste ledelse af Jemaah Islamiyah; b) faderens navn er Abu Bakar Ba'asyir. Den i artikel 2a, stk. 4, litra b), omhandlede dato: 19.7.2011." |
| --- | --- |

a)

"Abdul Rahim Ba’aysir (alias a) Abdul Rahim Bashir, b) 'Abd Al-Rahim Ba'asyir, c) 'Abd Al-Rahim Bashir, d) Abdurrahim Ba'asyir, e) Abdurrahim Bashir, f) Abdul Rachim Ba'asyir, g) Abdul Rachim Bashir, h) Abdul Rochim Ba'asyir, i) Abdul Rochim Bashir, j) Abdurochim Ba'asyir, k) Abdurochim Bashir, l) Abdurrochim Ba'asyir, m) Abdurrochim Bashir, n) Abdurrahman Ba'asyir og o) Abdurrahman Bashir). Adresse: Indonesien. Fødselsdato: a) 16.11.1977 og b) 16.11.1974. Fødested: a) Solo, Indonesien; b) Sukoharjo, Centraljava, Indonesien. Nationalitet: indonesisk. Andre oplysninger: a) medlem af den øverste ledelse af Jemaah Islamiyah; b) faderens navn er Abu Bakar Ba'asyir. Den i artikel 2a, stk. 4, litra b), omhandlede dato: 19.7.2011."

| b) | "Umar Patek (alias a) Omar Patek, b) Pa'tek, c) Pak Taek, d) Umar Kecil, e) Al Abu Syekh Al Zacky og f) Umangis Mike. Adresse: a) Indonesien og b) Filippinerne. Fødselsdato: 1970. Fødested: Centraljava, Indonesien. Nationalitet: indonesisk. Andre oplysninger: medlem af den øverste ledelse af Jermaak Islamiyah. Den i artikel 2a, stk. 4, litra b), omhandlede dato: 19.7.2011." |
| --- | --- |

b)

"Umar Patek (alias a) Omar Patek, b) Pa'tek, c) Pak Taek, d) Umar Kecil, e) Al Abu Syekh Al Zacky og f) Umangis Mike. Adresse: a) Indonesien og b) Filippinerne. Fødselsdato: 1970. Fødested: Centraljava, Indonesien. Nationalitet: indonesisk. Andre oplysninger: medlem af den øverste ledelse af Jermaak Islamiyah. Den i artikel 2a, stk. 4, litra b), omhandlede dato: 19.7.2011."

---

| 30.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 198/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 198/3

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 749/2011

af 29. juli 2011

om ændring af forordning (EU) nr. 142/2011 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1069/2009 om sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter og afledte produkter, som ikke er bestemt til konsum, og om gennemførelse af Rådets direktiv 97/78/EF for så vidt angår visse prøver og genstande, der er fritaget for veterinærkontrol ved grænsen som omhandlet i samme direktiv

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1069/2009 af 21. oktober 2009 om sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter og afledte produkter, som ikke er bestemt til konsum, og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1774/2002 (1), særlig artikel 5, stk. 2, artikel 15, stk. 1, litra c), artikel 15, stk. 1, andet afsnit, artikel 20, stk. 10 og 11, artikel 41, stk. 3, første og tredje afsnit, artikel 42, stk. 2, og artikel 45, stk. 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved forordning (EF) nr. 1069/2009 er der fastsat dyre- og folkesundhedsbestemmelser for animalske biprodukter og deraf afledte produkter med henblik på at forhindre og minimere risici for folke- og dyresundheden forårsaget af sådanne produkter. Den indeholder også bestemmelser om fastlæggelse af et slutpunkt i fremstillingskæden for visse afledte produkter, efter hvilket de ikke længere er omfattet af kravene i nævnte forordning. |
| --- | --- |

(1)

Ved forordning (EF) nr. 1069/2009 er der fastsat dyre- og folkesundhedsbestemmelser for animalske biprodukter og deraf afledte produkter med henblik på at forhindre og minimere risici for folke- og dyresundheden forårsaget af sådanne produkter. Den indeholder også bestemmelser om fastlæggelse af et slutpunkt i fremstillingskæden for visse afledte produkter, efter hvilket de ikke længere er omfattet af kravene i nævnte forordning.

| (2) | Ved Kommissionens forordning (EU) nr. 142/2011 af 25. februar 2011 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1069/2009 om sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter og afledte produkter, som ikke er bestemt til konsum, og om gennemførelse af Rådets direktiv 97/78/EF for så vidt angår visse prøver og genstande, der er fritaget for veterinærkontrol ved grænsen som omhandlet i samme direktiv (2), er der fastsat gennemførelsesbestemmelser til forordning (EF) nr. 1069/2009, herunder bestemmelser om fastlæggelse af slutpunkter for visse afledte produkter. |
| --- | --- |

(2)

Ved Kommissionens forordning (EU) nr. 142/2011 af 25. februar 2011 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1069/2009 om sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter og afledte produkter, som ikke er bestemt til konsum, og om gennemførelse af Rådets direktiv 97/78/EF for så vidt angår visse prøver og genstande, der er fritaget for veterinærkontrol ved grænsen som omhandlet i samme direktiv (2), er der fastsat gennemførelsesbestemmelser til forordning (EF) nr. 1069/2009, herunder bestemmelser om fastlæggelse af slutpunkter for visse afledte produkter.

| (3) | Danmark har indgivet en anmodning om fastlæggelse af et slutpunkt for fiskeolie, der anvendes til fremstilling af lægemidler. Da sådan fiskeolie er afledt af kategori 3-materiale og forarbejdes i henhold til strenge betingelser, bør der fastlægges et slutpunkt for sådan olie. Artikel 3 i og bilag XIII til forordning (EU) nr. 142/2011 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(3)

Danmark har indgivet en anmodning om fastlæggelse af et slutpunkt for fiskeolie, der anvendes til fremstilling af lægemidler. Da sådan fiskeolie er afledt af kategori 3-materiale og forarbejdes i henhold til strenge betingelser, bør der fastlægges et slutpunkt for sådan olie. Artikel 3 i og bilag XIII til forordning (EU) nr. 142/2011 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (4) | Forordning (EU) nr. 142/2011 videreførte bestemmelser, der var indført til gennemførelse af forordning (EF) 1774/2002 og Kommissionens beslutning 2003/324/EF (3), hvorved Estland, Letland og Finland fik tilladelse til at fodre visse pelsdyr med forarbejdet animalsk protein fra kroppe eller dele af dyr af samme art, bl.a. ræve. Bilag II bør ændres, så det tillades at fodre begge arter, det er almindeligt at holde, med sådant materiale, nemlig rødræv (Vulpes vulpes), der allerede er anført deri, og polarræv (Alopex lagopus), idet beslutning 2003/324/EF blev ophævet ved forordning (EU) nr. 142/2011. |
| --- | --- |

(4)

Forordning (EU) nr. 142/2011 videreførte bestemmelser, der var indført til gennemførelse af forordning (EF) 1774/2002 og Kommissionens beslutning 2003/324/EF (3), hvorved Estland, Letland og Finland fik tilladelse til at fodre visse pelsdyr med forarbejdet animalsk protein fra kroppe eller dele af dyr af samme art, bl.a. ræve. Bilag II bør ændres, så det tillades at fodre begge arter, det er almindeligt at holde, med sådant materiale, nemlig rødræv (Vulpes vulpes), der allerede er anført deri, og polarræv (Alopex lagopus), idet beslutning 2003/324/EF blev ophævet ved forordning (EU) nr. 142/2011.

| (5) | Ved forordning (EF) nr. 1069/2009 er der fastsat visse bestemmelser om tryksterilisering, og det foreskrives, at der skal vedtages gennemførelsesbestemmelser vedrørende andre forarbejdningsmetoder, som skal anvendes på animalske biprodukter eller afledte produkter, så der ikke opstår uacceptable risici for folke- og dyresundheden, når sådanne produkter anvendes eller bortskaffes. Bilag IV til forordning (EU) nr. 142/2011 indeholder således standardforarbejdningsmetoder for forarbejdningsanlæg og visse andre anlæg og virksomheder. |
| --- | --- |

(5)

Ved forordning (EF) nr. 1069/2009 er der fastsat visse bestemmelser om tryksterilisering, og det foreskrives, at der skal vedtages gennemførelsesbestemmelser vedrørende andre forarbejdningsmetoder, som skal anvendes på animalske biprodukter eller afledte produkter, så der ikke opstår uacceptable risici for folke- og dyresundheden, når sådanne produkter anvendes eller bortskaffes. Bilag IV til forordning (EU) nr. 142/2011 indeholder således standardforarbejdningsmetoder for forarbejdningsanlæg og visse andre anlæg og virksomheder.

| (6) | Forordning (EF) nr. 1069/2009 tillader bortskaffelse eller anvendelse af animalske biprodukter eller afledte produkter ved hjælp af alternative metoder, forudsat at sådanne metoder er blevet godkendt på grundlag af en vurdering af metodernes evne til at reducere risici for folke- og dyresundheden til et niveau, der mindst svarer til standardforarbejdningsmetoderne for den relevante kategori af animalske biprodukter. I henhold til forordning (EF) nr. 1069/2009 skal der også indføres et standardformat for ansøgninger om tilladelse til alternative metoder. Bilag IV til forordning (EU) nr. 142/2011 indeholder således alternative forarbejdningsmetoder for forarbejdningsanlæg og visse andre anlæg og virksomheder. |
| --- | --- |

(6)

Forordning (EF) nr. 1069/2009 tillader bortskaffelse eller anvendelse af animalske biprodukter eller afledte produkter ved hjælp af alternative metoder, forudsat at sådanne metoder er blevet godkendt på grundlag af en vurdering af metodernes evne til at reducere risici for folke- og dyresundheden til et niveau, der mindst svarer til standardforarbejdningsmetoderne for den relevante kategori af animalske biprodukter. I henhold til forordning (EF) nr. 1069/2009 skal der også indføres et standardformat for ansøgninger om tilladelse til alternative metoder. Bilag IV til forordning (EU) nr. 142/2011 indeholder således alternative forarbejdningsmetoder for forarbejdningsanlæg og visse andre anlæg og virksomheder.

| (7) | Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) har vedtaget tre udtalelser om sådanne alternative metoder: en videnskabelig udtalelse af 21. januar 2009 om projektet vedrørende undersøgelse af alternativer til systemer til destruktion af dyrekroppe ved anvendelse af bunkertanksystemet (4) (bunkertanksystemprojektet), en videnskabelig udtalelse af 8. juli 2010 om kalkbehandling af fast gødning fra svin og fjerkræ (5) og en videnskabelig udtalelse af 22. september 2010 om en ansøgning fra Neste Oil om en ny alternativ metode til bortskaffelse eller anvendelse af animalske biprodukter (6). |
| --- | --- |

(7)

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) har vedtaget tre udtalelser om sådanne alternative metoder: en videnskabelig udtalelse af 21. januar 2009 om projektet vedrørende undersøgelse af alternativer til systemer til destruktion af dyrekroppe ved anvendelse af bunkertanksystemet (4) (bunkertanksystemprojektet), en videnskabelig udtalelse af 8. juli 2010 om kalkbehandling af fast gødning fra svin og fjerkræ (5) og en videnskabelig udtalelse af 22. september 2010 om en ansøgning fra Neste Oil om en ny alternativ metode til bortskaffelse eller anvendelse af animalske biprodukter (6).

| (8) | Ved bunkertanksystemprojektet foreslås hydrolyse af svinekadavere og andre animalske biprodukter fra opdrættede svin i en lukket tank på bedriften. Efter et nærmere bestemt tidsrum skal det fremkomne hydrolyserede materiale bortskaffes ved forbrænding eller ved forarbejdning i overensstemmelse med sundhedsbestemmelserne for animalske biprodukter som første mulighed. |
| --- | --- |

(8)

Ved bunkertanksystemprojektet foreslås hydrolyse af svinekadavere og andre animalske biprodukter fra opdrættede svin i en lukket tank på bedriften. Efter et nærmere bestemt tidsrum skal det fremkomne hydrolyserede materiale bortskaffes ved forbrænding eller ved forarbejdning i overensstemmelse med sundhedsbestemmelserne for animalske biprodukter som første mulighed.

| (9) | Ved bunkertanksystemprojektet foreslås som en anden mulighed også knusning og efterfølgende pasteurisering af svinekadavere og andre animalske biprodukter fra opdrættede, inden de bortskaffes. |
| --- | --- |

(9)

Ved bunkertanksystemprojektet foreslås som en anden mulighed også knusning og efterfølgende pasteurisering af svinekadavere og andre animalske biprodukter fra opdrættede, inden de bortskaffes.

| (10) | I sin udtalelse af 21. januar 2009 om bunkertanksystemprojektet konkluderede EFSA, at de fremlagte oplysninger ikke gav tilstrækkelig grundlag for at betragte den anden mulighed som en sikker metode til bortskaffelse af animalske biprodukter fra svin. Hvad angår den første mulighed (hydrolyse) kunne EFSA ikke give en endelig vurdering. EFSA anførte dog, at de hydrolyserede materiale ikke ville indebære en supplerende risiko, forudsat at det blev videreforarbejdet i overensstemmelse med sundhedsreglerne for kategori 2-materiale. |
| --- | --- |

(10)

I sin udtalelse af 21. januar 2009 om bunkertanksystemprojektet konkluderede EFSA, at de fremlagte oplysninger ikke gav tilstrækkelig grundlag for at betragte den anden mulighed som en sikker metode til bortskaffelse af animalske biprodukter fra svin. Hvad angår den første mulighed (hydrolyse) kunne EFSA ikke give en endelig vurdering. EFSA anførte dog, at de hydrolyserede materiale ikke ville indebære en supplerende risiko, forudsat at det blev videreforarbejdet i overensstemmelse med sundhedsreglerne for kategori 2-materiale.

| (11) | Hydrolyse af animalske biprodukter på bedriften bør derfor tillades på betingelser, der hindrer overførsel af sygdomme, der kan overføres til mennesker eller dyr, og som forhindrer skadelige virkninger for miljøet. Især bør hydrolysen som en tredje mulighed foregå i en lukket, lækagesikker tank, som er adskilt fra opdrættede dyr på samme sted. Eftersom hydrolysemetoden ikke udgør en forarbejdningsmetode, bør de særlige betingelser for forarbejdning af animalske biprodukter på sådanne anlæg imidlertid ikke anvendes. Tanken bør under officielt tilsyn efterses regelmæssigt for evt. korrosion, således at man forhindrer udsivning af materialer til underliggende lag. |
| --- | --- |

(11)

Hydrolyse af animalske biprodukter på bedriften bør derfor tillades på betingelser, der hindrer overførsel af sygdomme, der kan overføres til mennesker eller dyr, og som forhindrer skadelige virkninger for miljøet. Især bør hydrolysen som en tredje mulighed foregå i en lukket, lækagesikker tank, som er adskilt fra opdrættede dyr på samme sted. Eftersom hydrolysemetoden ikke udgør en forarbejdningsmetode, bør de særlige betingelser for forarbejdning af animalske biprodukter på sådanne anlæg imidlertid ikke anvendes. Tanken bør under officielt tilsyn efterses regelmæssigt for evt. korrosion, således at man forhindrer udsivning af materialer til underliggende lag.

| (12) | Hydrolysemetodens evne til at reducere potentielle sundhedsrisici er endnu ikke blevet dokumenteret. Håndtering eller anvendelse af det hydrolyserede materiale, bortset fra forbrænding eller medforbrænding, med eller uden forudgående forarbejdning, eller bortskaffelse på et godkendt deponeringsanlæg, kompostering eller omdannelse til biogas, hvis der ved de tre sidstnævnte muligheder forinden skal være foretaget tryksterilisering, bør forbydes. |
| --- | --- |

(12)

Hydrolysemetodens evne til at reducere potentielle sundhedsrisici er endnu ikke blevet dokumenteret. Håndtering eller anvendelse af det hydrolyserede materiale, bortset fra forbrænding eller medforbrænding, med eller uden forudgående forarbejdning, eller bortskaffelse på et godkendt deponeringsanlæg, kompostering eller omdannelse til biogas, hvis der ved de tre sidstnævnte muligheder forinden skal være foretaget tryksterilisering, bør forbydes.

| (13) | Irland, Spanien, Letland, Portugal og Det Forenede Kongerige har udtrykt interesse for at kunne tillade deres erhvervsdrivende at anvende hydrolysemetoden. De pågældende medlemsstaters kompetente myndigheder har bekræftet, at der vil blive gennemført streng kontrol af sådanne erhvervsdrivende for at forebygge potentielle sundhedsrisici. |
| --- | --- |

(13)

Irland, Spanien, Letland, Portugal og Det Forenede Kongerige har udtrykt interesse for at kunne tillade deres erhvervsdrivende at anvende hydrolysemetoden. De pågældende medlemsstaters kompetente myndigheder har bekræftet, at der vil blive gennemført streng kontrol af sådanne erhvervsdrivende for at forebygge potentielle sundhedsrisici.

| (14) | I sin udtalelse af 8. juli 2010 om kalkbehandling af fast gødning fra svin og fjerkræ konkluderede EFSA, at den foreslåede blanding af kalk og gødning kunne betragtes som en sikker proces til inaktivering af relevante bakteriologiske og virologiske patogener i betragtning af den påtænkte anvendelse på jordarealer af det afledte produkt, nemlig blandingen af kalk og gødning. Eftersom processens effektivitet i ansøgningen kun blev dokumenteret for én bestemt blandeanordning, anbefalede EFSA, at hvis der skal anvendes en anderledes blandeanordning til processen, bør der foretages en validering på grundlag af målinger af pH-værdi, tid og temperatur for at dokumentere, at der ved anvendelse af den anderledes blandeanordning kan opnås tilsvarende inaktivering af patogener. |
| --- | --- |

(14)

I sin udtalelse af 8. juli 2010 om kalkbehandling af fast gødning fra svin og fjerkræ konkluderede EFSA, at den foreslåede blanding af kalk og gødning kunne betragtes som en sikker proces til inaktivering af relevante bakteriologiske og virologiske patogener i betragtning af den påtænkte anvendelse på jordarealer af det afledte produkt, nemlig blandingen af kalk og gødning. Eftersom processens effektivitet i ansøgningen kun blev dokumenteret for én bestemt blandeanordning, anbefalede EFSA, at hvis der skal anvendes en anderledes blandeanordning til processen, bør der foretages en validering på grundlag af målinger af pH-værdi, tid og temperatur for at dokumentere, at der ved anvendelse af den anderledes blandeanordning kan opnås tilsvarende inaktivering af patogener.

| (15) | Der bør foretages en validering ifølge disse principper, når ulæsket kalk (CaO), som blev anvendt til den proces, EFSA vurderede, erstattes af dolomitkalk (CaOMgO). |
| --- | --- |

(15)

Der bør foretages en validering ifølge disse principper, når ulæsket kalk (CaO), som blev anvendt til den proces, EFSA vurderede, erstattes af dolomitkalk (CaOMgO).

| (16) | I sin udtalelse af 22. september 2010 om en katalytisk flertrinsproces til fremstilling af fornyelige brændstoffer konkluderede EFSA, at processen kan betragtes som sikker, når afsmeltet fedt fra kategori 2- og kategori 3-materiale anvendes som udgangsmaterialer, og dette afsmeltede fedt er blevet forarbejdet i overensstemmelse med standardforarbejdningsmetoderne for animalske biprodukter. Det kunne imidlertid ikke på grundlag af den fremlagte dokumentation konkluderes, at processen også er i stand til at reducere potentielle TSE-risici, som evt. forekommer i afsmeltet fedt fra kategori 1-materiale. Den katalytiske flertrinsproces bør derfor godkendes for afsmeltet fedt fra kategori 2- og kategori 3-materiale, mens den bør afvises for afsmeltet fedt fra kategori 1-materiale. Denne afvisning er ikke til hinder for, at ansøgeren fremlægger yderligere dokumentation for EFSA med henblik på en ny vurdering, men indtil en sådan vurdering foreligger, bør anvendelse i processen af afsmeltet fedt fra kategori 1-materiale forbydes. |
| --- | --- |

(16)

I sin udtalelse af 22. september 2010 om en katalytisk flertrinsproces til fremstilling af fornyelige brændstoffer konkluderede EFSA, at processen kan betragtes som sikker, når afsmeltet fedt fra kategori 2- og kategori 3-materiale anvendes som udgangsmaterialer, og dette afsmeltede fedt er blevet forarbejdet i overensstemmelse med standardforarbejdningsmetoderne for animalske biprodukter. Det kunne imidlertid ikke på grundlag af den fremlagte dokumentation konkluderes, at processen også er i stand til at reducere potentielle TSE-risici, som evt. forekommer i afsmeltet fedt fra kategori 1-materiale. Den katalytiske flertrinsproces bør derfor godkendes for afsmeltet fedt fra kategori 2- og kategori 3-materiale, mens den bør afvises for afsmeltet fedt fra kategori 1-materiale. Denne afvisning er ikke til hinder for, at ansøgeren fremlægger yderligere dokumentation for EFSA med henblik på en ny vurdering, men indtil en sådan vurdering foreligger, bør anvendelse i processen af afsmeltet fedt fra kategori 1-materiale forbydes.

| (17) | Bilag IV til forordning (EU) nr. 142/2011 bør ændres for at tage hensyn til konklusionerne i de tre videnskabelige udtalelser fra EFSA. |
| --- | --- |

(17)

Bilag IV til forordning (EU) nr. 142/2011 bør ændres for at tage hensyn til konklusionerne i de tre videnskabelige udtalelser fra EFSA.

| (18) | I henhold til forordning (EF) nr. 1069/2009 skal der vedtages gennemførelsesbestemmelser om omdannelse af animalske biprodukter til biogas eller kompost. Når animalske biprodukter i et biogasanlæg eller et komposteringsanlæg blandes med ikke-animalske materialer eller andre materialer, der ikke er omfattet af nævnte forordning, bør den kompetente myndighed kunne tillade, at der udtages repræsentative prøver efter pasteurisering, men inden blanding, for at teste, om de mikrobiologiske kriterier er overholdt. Prøveudtagningen bør give grundlag for at påvise, om pasteuriseringen af animalske biprodukter har reduceret de mikrobiologiske risici i de animalske biprodukter, der skal omdannes. |
| --- | --- |

(18)

I henhold til forordning (EF) nr. 1069/2009 skal der vedtages gennemførelsesbestemmelser om omdannelse af animalske biprodukter til biogas eller kompost. Når animalske biprodukter i et biogasanlæg eller et komposteringsanlæg blandes med ikke-animalske materialer eller andre materialer, der ikke er omfattet af nævnte forordning, bør den kompetente myndighed kunne tillade, at der udtages repræsentative prøver efter pasteurisering, men inden blanding, for at teste, om de mikrobiologiske kriterier er overholdt. Prøveudtagningen bør give grundlag for at påvise, om pasteuriseringen af animalske biprodukter har reduceret de mikrobiologiske risici i de animalske biprodukter, der skal omdannes.

| (19) | Bilag V til forordning (EU) nr. 142/2011 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(19)

Bilag V til forordning (EU) nr. 142/2011 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (20) | I henhold til forordning (EF) nr. 1069/2009 skal der vedtages et standardformat for ansøgninger om tilladelse til alternative metoder til anvendelse eller bortskaffelse af animalske biprodukter eller afledte produkter. Formatet skal anvendes af interesserede parter, når de indgiver en ansøgning om godkendelse af sådanne metoder. |
| --- | --- |

(20)

I henhold til forordning (EF) nr. 1069/2009 skal der vedtages et standardformat for ansøgninger om tilladelse til alternative metoder til anvendelse eller bortskaffelse af animalske biprodukter eller afledte produkter. Formatet skal anvendes af interesserede parter, når de indgiver en ansøgning om godkendelse af sådanne metoder.

| (21) | Efter anmodning fra Kommissionen vedtog EFSA den 7. juli 2010 en videnskabelig udtalelse om en erklæring om teknisk bistand vedrørende formatet for ansøgninger om tilladelse til nye alternative metoder for animalske biprodukter (7). I erklæringen anbefaler EFSA bl.a., at der fastsættes klarere krav til de oplysninger, de interesserede parter skal fremlægge, når de indgiver en ansøgning om tilladelse til en ny alternativ metode. |
| --- | --- |

(21)

Efter anmodning fra Kommissionen vedtog EFSA den 7. juli 2010 en videnskabelig udtalelse om en erklæring om teknisk bistand vedrørende formatet for ansøgninger om tilladelse til nye alternative metoder for animalske biprodukter (7). I erklæringen anbefaler EFSA bl.a., at der fastsættes klarere krav til de oplysninger, de interesserede parter skal fremlægge, når de indgiver en ansøgning om tilladelse til en ny alternativ metode.

| (22) | Under hensyntagen til anbefalingerne i den videnskabelige udtalelse bør standardformatet for ansøgninger om tilladelse til alternative metoder, jf. bilag VII til forordning (EU) nr. 142/2011, ændres. |
| --- | --- |

(22)

Under hensyntagen til anbefalingerne i den videnskabelige udtalelse bør standardformatet for ansøgninger om tilladelse til alternative metoder, jf. bilag VII til forordning (EU) nr. 142/2011, ændres.

| (23) | Eftersom fornyelige brændstoffer fremkommet ved den katalytiske flertrinsproces også kan fremstilles af importeret afsmeltet fedt, bør der foretages en præcisering af importbestemmelserne for sådant fedt og af betingelserne i det sundhedscertifikat, der skal ledsage sendinger af afsmeltet fedt på det EU-indgangssted, hvor veterinærkontrollen foregår. Bilag XIV og XV til forordning (EU) nr. 142/2011 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(23)

Eftersom fornyelige brændstoffer fremkommet ved den katalytiske flertrinsproces også kan fremstilles af importeret afsmeltet fedt, bør der foretages en præcisering af importbestemmelserne for sådant fedt og af betingelserne i det sundhedscertifikat, der skal ledsage sendinger af afsmeltet fedt på det EU-indgangssted, hvor veterinærkontrollen foregår. Bilag XIV og XV til forordning (EU) nr. 142/2011 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (24) | Ligeledes bør artikel 3 og bilag II, IV, V, VII, VIII og XI samt bilag XIII-XVI derfor ændres. |
| --- | --- |

(24)

Ligeledes bør artikel 3 og bilag II, IV, V, VII, VIII og XI samt bilag XIII-XVI derfor ændres.

| (25) | Der bør fastsættes en overgangsperiode, som løber fra nærværende forordnings ikrafttrædelse, således at der fortsat til Unionen kan importeres afsmeltet fedt, der ikke er bestemt til konsum, og som skal anvendes til formål uden for foderkæden, som foreskrevet i forordning (EU) nr. 142/2011 inden ændringerne ved nærværende forordning. |
| --- | --- |

(25)

Der bør fastsættes en overgangsperiode, som løber fra nærværende forordnings ikrafttrædelse, således at der fortsat til Unionen kan importeres afsmeltet fedt, der ikke er bestemt til konsum, og som skal anvendes til formål uden for foderkæden, som foreskrevet i forordning (EU) nr. 142/2011 inden ændringerne ved nærværende forordning.

| (26) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(26)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

I forordning (EU) nr. 142/2011 foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 3, litra g), erstattes af følgende:






  »g) | pels, der opfylder de specifikke krav vedrørende slutpunktet for dette produkt i bilag XIII, kapitel VIII |
| --- | --- | --- |

1)

Artikel 3, litra g), erstattes af følgende:

»g)

pels, der opfylder de specifikke krav vedrørende slutpunktet for dette produkt i bilag XIII, kapitel VIII

| h) | fiskeolie til fremstilling af lægemidler, der opfylder de specifikke krav vedrørende slutpunktet for dette produkt i bilag XIII, kapitel XIII |
| --- | --- |

h)

fiskeolie til fremstilling af lægemidler, der opfylder de specifikke krav vedrørende slutpunktet for dette produkt i bilag XIII, kapitel XIII

| i) | benzin og brændstoffer, der opfylder de specifikke krav vedrørende produkter fra den katalytiske flertrinsproces til fremstilling af fornyelige brændstoffer i bilag IV, kapitel IV, afsnit 3, punkt 2, litra c).« |
| --- | --- |

i)

benzin og brændstoffer, der opfylder de specifikke krav vedrørende produkter fra den katalytiske flertrinsproces til fremstilling af fornyelige brændstoffer i bilag IV, kapitel IV, afsnit 3, punkt 2, litra c).«

| 2) | Bilag II, IV, V, VII, VIII og XI samt bilag XIII-XVI ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning. |
| --- | --- |

2)

Bilag II, IV, V, VII, VIII og XI samt bilag XIII-XVI ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

I en overgangsperiode, som udløber den 31. januar 2012, accepteres det fortsat, at sendinger af afsmeltet fedt, der ikke er bestemt til konsum, som skal anvendes til visse formål uden for foderkæden, og som ledsages af et sundhedscertifikat udfyldt og underskrevet i overensstemmelse med modellen i kapitel 10(B) i bilag XV til forordning (EU) nr. 142/2011 inden nærværende forordnings ikrafttrædelse, importeres til Unionen, forudsat at de pågældende certifikater er udfyldt og underskrevet inden den 30. november 2011.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 29. juli 2011.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 300 af 14.11.2009, s. 1.

1

(2)  EUT L 54 af 26.2.2011, s. 1.

2

(3)  EUT L 117 af 13.5.2003, s. 37.

3

(4)  EFSA Journal (2009) 971, s. 1-12.

4

(5)  EFSA Journal (2010); 8(7):1681.

5

(6)  EFSA Journal (2010); 8(10):1825.

6

(7)  EFSA Journal 2010; 8(7):1680.

7

---

BILAG

I forordning (EU) nr. 142/2011 foretages følgende ændringer:

| 1) | Bilag II, kapitel I, punkt 1, litra a), affattes således:






  »a) | ræve (Vulpes vulpes og Alopex lagopus)«. |
| --- | --- | --- |

1)

Bilag II, kapitel I, punkt 1, litra a), affattes således:

»a)

ræve (Vulpes vulpes og Alopex lagopus)«.

| 2) | Bilag IV, kapitel IV, ændres således:






  a) | Afsnit 1, punkt 1, affattes således:






  »1. | Materiale fremkommet ved forarbejdning af kategori 1- og kategori 2-materiale skal mærkes permanent i overensstemmelse med kravene vedrørende mærkning af visse afledte produkter i bilag VIII, kapitel V.
  Denne mærkning kræves dog ikke for følgende materialer omhandlet i afsnit 2:






  a) | biodiesel fremstillet i overensstemmelse med litra D |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

Bilag IV, kapitel IV, ændres således:

a)

Afsnit 1, punkt 1, affattes således:

»1.

Materiale fremkommet ved forarbejdning af kategori 1- og kategori 2-materiale skal mærkes permanent i overensstemmelse med kravene vedrørende mærkning af visse afledte produkter i bilag VIII, kapitel V.

Denne mærkning kræves dog ikke for følgende materialer omhandlet i afsnit 2:

a)

biodiesel fremstillet i overensstemmelse med litra D

| b) | hydrolyserede materialer omhandlet i litra H |
| --- | --- |

b)

hydrolyserede materialer omhandlet i litra H

| c) | blandinger af svine- og fjerkrægødning med ulæsket kalk fremstillet i overensstemmelse med litra I |
| --- | --- |

c)

blandinger af svine- og fjerkrægødning med ulæsket kalk fremstillet i overensstemmelse med litra I

| d) | fornyelige brændstoffer fremstillet af afsmeltet fedt fra kategori 2-materiale i overensstemmelse med litra J.« |
| --- | --- |

d)

fornyelige brændstoffer fremstillet af afsmeltet fedt fra kategori 2-materiale i overensstemmelse med litra J.«

| b) | I afsnit 2 indsættes følgende som litra H, I og J:
  »H.   Hydrolyse med efterfølgende bortskaffelse
  1.   Medlemsstater
  Processen med hydrolyse med efterfølgende bortskaffelse kan anvendes i Irland, Spanien, Letland, Portugal og Det Forenede Kongerige.
  Efter hydrolyse skal den godkendende kompetente myndighed sikre, at materialerne indsamles og bortskaffes inden for samme medlemsstat, jf. ovenfor.
  2.   Udgangsmaterialer
  Til denne proces må der kun anvendes følgende materialer:






  a) | kategori 2-materiale, jf. artikel 9, litra f), nr. i), ii) og iii), i forordning (EF) nr. 1069/2009, fra svin |
| --- | --- | --- |

b)

I afsnit 2 indsættes følgende som litra H, I og J:

»H.   Hydrolyse med efterfølgende bortskaffelse

1.   Medlemsstater

Processen med hydrolyse med efterfølgende bortskaffelse kan anvendes i Irland, Spanien, Letland, Portugal og Det Forenede Kongerige.

Efter hydrolyse skal den godkendende kompetente myndighed sikre, at materialerne indsamles og bortskaffes inden for samme medlemsstat, jf. ovenfor.

2.   Udgangsmaterialer

Til denne proces må der kun anvendes følgende materialer:

a)

kategori 2-materiale, jf. artikel 9, litra f), nr. i), ii) og iii), i forordning (EF) nr. 1069/2009, fra svin

| b) | kategori 3-materiale, jf. artikel 10, litra h), i forordning (EF) nr. 1069/2009, fra svin. |
| --- | --- |

b)

kategori 3-materiale, jf. artikel 10, litra h), i forordning (EF) nr. 1069/2009, fra svin.

Kroppe eller dele af dyr, der er døde som følge af forekomst af en epizooti eller for at udrydde en epizooti, må dog ikke anvendes.

3.   Metode

Hydrolyse med efterfølgende bortskaffelse udgør en midlertidig oplagring på stedet. Den skal foretages i overensstemmelse med følgende normer:

| a) | Efter indsamling på en bedrift, som den kompetente myndighed har givet tilladelse til at anvende forarbejdningsmetoden på grundlag af en vurdering af bedriftens belægningsgrad, den sandsynlige dødelighed og de potentielle risici for folke- og dyresundheden, skal de animalske biprodukter anbringes i en tank, der er konstrueret i overensstemmelse med litra b) (»tank«), og som er placeret på et til formålet forbeholdt sted, jf. litra c) og d) (»særligt sted«). |
| --- | --- |

a)

Efter indsamling på en bedrift, som den kompetente myndighed har givet tilladelse til at anvende forarbejdningsmetoden på grundlag af en vurdering af bedriftens belægningsgrad, den sandsynlige dødelighed og de potentielle risici for folke- og dyresundheden, skal de animalske biprodukter anbringes i en tank, der er konstrueret i overensstemmelse med litra b) (»tank«), og som er placeret på et til formålet forbeholdt sted, jf. litra c) og d) (»særligt sted«).

| b) | Tanken skal:






  i) | have en lukkeanordning |
| --- | --- | --- |

b)

Tanken skal:

i)

have en lukkeanordning

| ii) | være vandtæt, lækagesikker og hermetisk lukket |
| --- | --- |

ii)

være vandtæt, lækagesikker og hermetisk lukket

| iii) | have en belægning, så korrosion undgås |
| --- | --- |

iii)

have en belægning, så korrosion undgås

| iv) | være udstyret med en anordning til styring af emissioner, jf. litra e) |
| --- | --- |

iv)

være udstyret med en anordning til styring af emissioner, jf. litra e)

| c) | Tanken skal være placeret på et særligt sted, som er fysisk adskilt fra bedriften.
  Til stedet skal der være til formålet forbeholdte adgangsveje til flytning af materialer og til indsamlingskøretøjer. |
| --- | --- |

c)

Tanken skal være placeret på et særligt sted, som er fysisk adskilt fra bedriften.

Til stedet skal der være til formålet forbeholdte adgangsveje til flytning af materialer og til indsamlingskøretøjer.

| d) | Tanken og stedet skal være konstrueret og indrettet i overensstemmelse med EU-miljøbeskyttelseslovgivningen for at forhindre lugtgener og risici for jord og grundvand. |
| --- | --- |

d)

Tanken og stedet skal være konstrueret og indrettet i overensstemmelse med EU-miljøbeskyttelseslovgivningen for at forhindre lugtgener og risici for jord og grundvand.

| e) | Tanken skal være forbundet til et rør til gasemissioner, som skal være udstyret med relevante filtre for at hindre overførsel af sygdomme, der kan overføres til mennesker og dyr. |
| --- | --- |

e)

Tanken skal være forbundet til et rør til gasemissioner, som skal være udstyret med relevante filtre for at hindre overførsel af sygdomme, der kan overføres til mennesker og dyr.

| f) | Tanken skal være lukket under hydrolyseprocessen i mindst tre måneder, således at den ikke åbnes af uvedkommende. |
| --- | --- |

f)

Tanken skal være lukket under hydrolyseprocessen i mindst tre måneder, således at den ikke åbnes af uvedkommende.

| g) | Den erhvervsdrivende skal etablere procedurer, som hindrer overførsel af sygdomme, der kan overføres til mennesker og dyr, som følge af personalets bevægelser. |
| --- | --- |

g)

Den erhvervsdrivende skal etablere procedurer, som hindrer overførsel af sygdomme, der kan overføres til mennesker og dyr, som følge af personalets bevægelser.

| h) | Den erhvervsdrivende skal:






  i) | træffe forholdsregler mod fugle, gnavere, insekter og andre skadedyr |
| --- | --- | --- |

h)

Den erhvervsdrivende skal:

i)

træffe forholdsregler mod fugle, gnavere, insekter og andre skadedyr

| ii) | etablere et dokumenteret skadedyrsbekæmpelsesprogram. |
| --- | --- |

ii)

etablere et dokumenteret skadedyrsbekæmpelsesprogram.

| i) | Den erhvervsdrivende skal føre fortegnelser over:






  i) | al anbringelse af materiale i tanken |
| --- | --- | --- |

i)

Den erhvervsdrivende skal føre fortegnelser over:

i)

al anbringelse af materiale i tanken

| ii) | al indsamling af hydrolyseret materiale fra tanken. |
| --- | --- |

ii)

al indsamling af hydrolyseret materiale fra tanken.

| j) | Den erhvervsdrivende skal regelmæssigt tømme tanken med henblik på kontrol:






  i) | af, at der ikke forekommer korrosion |
| --- | --- | --- |

j)

Den erhvervsdrivende skal regelmæssigt tømme tanken med henblik på kontrol:

i)

af, at der ikke forekommer korrosion

| ii) | for at påvise og forhindre evt. udsivning af flydende materialer til underliggende lag. |
| --- | --- |

ii)

for at påvise og forhindre evt. udsivning af flydende materialer til underliggende lag.

| k) | Efter hydrolyse skal materialerne indsamles. anvendes og bortskaffes i overensstemmelse med artikel 13, litra a), b), eller c), eller litra e), nr. i), i forordning (EF) nr. 1069/2009. |
| --- | --- |

k)

Efter hydrolyse skal materialerne indsamles. anvendes og bortskaffes i overensstemmelse med artikel 13, litra a), b), eller c), eller litra e), nr. i), i forordning (EF) nr. 1069/2009.

| l) | Processen skal gennemføres batchvist. |
| --- | --- |

l)

Processen skal gennemføres batchvist.

| m) | Al anden håndtering eller anvendelse af de hydrolyserede materialer, herunder anvendelse på jordarealer, er forbudt. |
| --- | --- |

m)

Al anden håndtering eller anvendelse af de hydrolyserede materialer, herunder anvendelse på jordarealer, er forbudt.

I.   Kalkbehandling af svine- og fjerkrægødning

1.   Udgangsmaterialer

Til denne proces kan der anvendes husdyrgødning, jf. artikel 9, litra a), i forordning (EF) nr. 1069/2009, fra svin og fjerkræ.

2.   Forarbejdningsmetode

| a) | Gødningens tørstofindhold skal bestemmes ved anvendelse af metoden CEN EN 12880:2000 (1), »Karakterisering af slam - Bestemmelse af tørstof og vandindhold«.
  Til denne proces skal tørstofindholdet være på 15-70 %. |
| --- | --- |

a)

Gødningens tørstofindhold skal bestemmes ved anvendelse af metoden CEN EN 12880:2000 (1), »Karakterisering af slam - Bestemmelse af tørstof og vandindhold«.

Til denne proces skal tørstofindholdet være på 15-70 %.

| b) | Hvor meget kalk der skal tilsættes, skal bestemmes, således at en af tid/temperatur-kombinationerne i litra f) opnås. |
| --- | --- |

b)

Hvor meget kalk der skal tilsættes, skal bestemmes, således at en af tid/temperatur-kombinationerne i litra f) opnås.

| c) | Partikelstørrelsen for de animalske biprodukter, der skal forarbejdes, må højst være 12 mm.
  Om nødvendigt skal gødningspartiklernes størrelse reduceres, så kravet om den maksimale partikelstørrelse er opfyldt. |
| --- | --- |

c)

Partikelstørrelsen for de animalske biprodukter, der skal forarbejdes, må højst være 12 mm.

Om nødvendigt skal gødningspartiklernes størrelse reduceres, så kravet om den maksimale partikelstørrelse er opfyldt.

| d) | Gødningen blandes med ulæsket kalk (CaO) med en middel til høj reaktivitet på mindre end 6 minutter for opnå en temperaturstigning på 40 °C, jf. kriteriet i reaktivitetstest 5.10 i metode CEN EN 459-2:2002 (2).
  Blandingen skal foregå med to inline-blandemaskiner med hver to blandesnegle.
  Begge blandemaskiner skal:






  i) | have snegle med en diameter på 0,55 m og en længde på 3,5 m |
| --- | --- | --- |

d)

Gødningen blandes med ulæsket kalk (CaO) med en middel til høj reaktivitet på mindre end 6 minutter for opnå en temperaturstigning på 40 °C, jf. kriteriet i reaktivitetstest 5.10 i metode CEN EN 459-2:2002 (2).

Blandingen skal foregå med to inline-blandemaskiner med hver to blandesnegle.

Begge blandemaskiner skal:

i)

have snegle med en diameter på 0,55 m og en længde på 3,5 m

| ii) | fungere med en effekt på 30 kW og en rotationshastighed for sneglen på 156 omdrejninger pr. minut |
| --- | --- |

ii)

fungere med en effekt på 30 kW og en rotationshastighed for sneglen på 156 omdrejninger pr. minut

| iii) | have en behandlingskapacitet på 10 tons pr. time. |
| --- | --- |

iii)

have en behandlingskapacitet på 10 tons pr. time.

Den gennemsnitlige varighed af sammenblandingen skal være ca. 2 minutter.

| e) | Den sammenblandede masse skal blandes i mindst 6 timer til en dynge på mindst 2 tons. |
| --- | --- |

e)

Den sammenblandede masse skal blandes i mindst 6 timer til en dynge på mindst 2 tons.

| f) | I dyngen skal der være kontrolpunkter, hvor der foretages løbende målinger for at påvise, at blandingen i dyngen opnår en pH-værdi på mindst 12 i løbet af nedenstående tidsrum, hvor der skal opnås en af de modsvarende nedenstående temperaturer:






  i) | 60 °C i løbet af 60 minutter eller |
| --- | --- | --- |

f)

I dyngen skal der være kontrolpunkter, hvor der foretages løbende målinger for at påvise, at blandingen i dyngen opnår en pH-værdi på mindst 12 i løbet af nedenstående tidsrum, hvor der skal opnås en af de modsvarende nedenstående temperaturer:

i)

60 °C i løbet af 60 minutter eller

| ii) | 70 °C i løbet af 30 minutter. |
| --- | --- |

ii)

70 °C i løbet af 30 minutter.

| g) | Processen skal gennemføres batchvist. |
| --- | --- |

g)

Processen skal gennemføres batchvist.

| h) | Der skal være etableret en permanent skriftlig procedure baseret på HACCP-principperne. |
| --- | --- |

h)

Der skal være etableret en permanent skriftlig procedure baseret på HACCP-principperne.

| i) | De erhvervsdrivende har mulighed for over for den kompetente myndighed ved en validering i overensstemmelse med nedenstående krav at dokumentere, at en proces, hvor der anvendes en blandeanordning, der er anderledes end den blandeanordning, der er omhandlet i litra d), eller at anvendelse af dolomitkalk (CaOMgO) i stedet for ulæsket kalk er mindst ligeså effektivt som den proces, der er beskrevet i litra a)-h).
  En sådan validering skal:






  — | dokumentere, at der ved anvendelse af en blandeanordning, der er anderledes end den, der er omhandlet i litra d), eller af dolomitkalk kan fremstilles en blanding med gødning, som opnår de parametre for pH-værdi, tid og temperatur, der er omhandlet i litra f) |
| --- | --- | --- |

i)

De erhvervsdrivende har mulighed for over for den kompetente myndighed ved en validering i overensstemmelse med nedenstående krav at dokumentere, at en proces, hvor der anvendes en blandeanordning, der er anderledes end den blandeanordning, der er omhandlet i litra d), eller at anvendelse af dolomitkalk (CaOMgO) i stedet for ulæsket kalk er mindst ligeså effektivt som den proces, der er beskrevet i litra a)-h).

En sådan validering skal:

—

dokumentere, at der ved anvendelse af en blandeanordning, der er anderledes end den, der er omhandlet i litra d), eller af dolomitkalk kan fremstilles en blanding med gødning, som opnår de parametre for pH-værdi, tid og temperatur, der er omhandlet i litra f)

| — | være baseret på kontrol af tid og temperatur i den nederste, den midterste og den øverste del af dyngen med et repræsentativt antal kontrolpunkter (mindst 4 kontrolpunkter i den nederste del, som skal placeres højst 10 cm fra bunden og højst 10 cm fra toppen af den nederste del, 1 kontrolpunkt i den midterste del midt mellem dyngens bund og top og 4 kontrolpunkter i den øverste del, som skal placeres højst 10 cm under overfladen og højst 10 cm under dyngens top) |
| --- | --- |

—

være baseret på kontrol af tid og temperatur i den nederste, den midterste og den øverste del af dyngen med et repræsentativt antal kontrolpunkter (mindst 4 kontrolpunkter i den nederste del, som skal placeres højst 10 cm fra bunden og højst 10 cm fra toppen af den nederste del, 1 kontrolpunkt i den midterste del midt mellem dyngens bund og top og 4 kontrolpunkter i den øverste del, som skal placeres højst 10 cm under overfladen og højst 10 cm under dyngens top)

| — | gennemføres i to perioder a mindst 30 dage, idet ingen af disse perioder må ligge i den kolde årstid på det geografiske sted, hvor blandeanordningen påtænkes anvendt. |
| --- | --- |

—

gennemføres i to perioder a mindst 30 dage, idet ingen af disse perioder må ligge i den kolde årstid på det geografiske sted, hvor blandeanordningen påtænkes anvendt.

J.   Katalytisk flertrinsproces til fremstilling af fornyelige brændstoffer

1.   Udgangsmaterialer

| a) | Til denne proces kan der anvendes følgende materialer:






  i) | afsmeltet fedt fra kategori 2-materiale, som er blevet forarbejdet ved anvendelse af forarbejdningsmetode 1 (tryksterilisering) |
| --- | --- | --- |

a)

Til denne proces kan der anvendes følgende materialer:

i)

afsmeltet fedt fra kategori 2-materiale, som er blevet forarbejdet ved anvendelse af forarbejdningsmetode 1 (tryksterilisering)

| ii) | fiskeolie eller afsmeltet fedt fra kategori 3-materiale, som er blevet forarbejdet ved anvendelse af:






  — | forarbejdningsmetode 1, 2, 3, 4, 5 eller 7 eller |
| --- | --- | --- |

ii)

fiskeolie eller afsmeltet fedt fra kategori 3-materiale, som er blevet forarbejdet ved anvendelse af:

—

forarbejdningsmetode 1, 2, 3, 4, 5 eller 7 eller

| — | forarbejdningsmetode 1, 2, 3, 4, 5, 6 eller 7, når det drejer sig om materiale fra fiskeolie |
| --- | --- |

—

forarbejdningsmetode 1, 2, 3, 4, 5, 6 eller 7, når det drejer sig om materiale fra fiskeolie

| iii) | fiskeolie eller afsmeltet fedt fremstillet i overensstemmelse med henholdsvis afsnit VIII eller XII i bilag III til forordning (EF) nr. 853/2004. |
| --- | --- |

iii)

fiskeolie eller afsmeltet fedt fremstillet i overensstemmelse med henholdsvis afsnit VIII eller XII i bilag III til forordning (EF) nr. 853/2004.

| b) | Til denne proces er det forbudt at anvende afsmeltet fedt fra kategori 1-materiale. |
| --- | --- |

b)

Til denne proces er det forbudt at anvende afsmeltet fedt fra kategori 1-materiale.

2.   Forarbejdningsmetode

| a) | Det afsmeltede fedt skal underkastes en forbehandling, som omfatter:






  i) | blegning af de centrifugerede materialer, ved at de passerer gennem et lerfilter |
| --- | --- | --- |

a)

Det afsmeltede fedt skal underkastes en forbehandling, som omfatter:

i)

blegning af de centrifugerede materialer, ved at de passerer gennem et lerfilter

| ii) | fjernelse af resterende uopløselige urenheder ved filtrering. |
| --- | --- |

ii)

fjernelse af resterende uopløselige urenheder ved filtrering.

| b) | De forbehandlede materialer skal gennemgå en katalytisk flertrinsproces, som omfatter et trin med hydrodeoxygenering efterfulgt af et trin med isomerisering.
  Materialerne skal underkastes et tryk på mindst 20 bar ved en temperatur på mindst 250 °C i mindst 20 minutter. |
| --- | --- |

b)

De forbehandlede materialer skal gennemgå en katalytisk flertrinsproces, som omfatter et trin med hydrodeoxygenering efterfulgt af et trin med isomerisering.

Materialerne skal underkastes et tryk på mindst 20 bar ved en temperatur på mindst 250 °C i mindst 20 minutter.

| c) | Afsnit 3, punkt 2, ændres således:






  i) | Litra b), nr. iii), andet led, affattes således:






  »— | afledt af kategori 3-materiale, bortset fra materialer som omhandlet i artikel 10, litra p), i forordning (EF) nr. 1069/2009, kan anvendes som foder.« |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Afsnit 3, punkt 2, ændres således:

i)

Litra b), nr. iii), andet led, affattes således:

»—

afledt af kategori 3-materiale, bortset fra materialer som omhandlet i artikel 10, litra p), i forordning (EF) nr. 1069/2009, kan anvendes som foder.«

| ii) | Følgende indsættes som litra c) og d):






  »c) | den katalytiske flertrinsproces til fremstilling af fornyelige brændstoffer:






  i) | hvis der er tale om benzin eller andre brændstoffer frembragt ved processen, kan anvendes som brændsel uden restriktioner i henhold til nærværende forordning (slutpunkt) |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

Følgende indsættes som litra c) og d):

»c)

den katalytiske flertrinsproces til fremstilling af fornyelige brændstoffer:

i)

hvis der er tale om benzin eller andre brændstoffer frembragt ved processen, kan anvendes som brændsel uden restriktioner i henhold til nærværende forordning (slutpunkt)

| ii) | hvis der er tale om brugt ler fra blegning og slam fra forbehandlingen omhandlet i afsnit 2, litra J, punkt 2, litra a):






  — | kan bortskaffes ved forbrænding eller medforbrænding |
| --- | --- | --- |

ii)

hvis der er tale om brugt ler fra blegning og slam fra forbehandlingen omhandlet i afsnit 2, litra J, punkt 2, litra a):

—

kan bortskaffes ved forbrænding eller medforbrænding

| — | kan omdannes til biogas |
| --- | --- |

—

kan omdannes til biogas

| — | kan komposteres eller anvendes til fremstilling af afledte produkter som omhandlet i artikel 36, litra a), nr. i), i forordning (EF) nr. 1069/2009 |
| --- | --- |

—

kan komposteres eller anvendes til fremstilling af afledte produkter som omhandlet i artikel 36, litra a), nr. i), i forordning (EF) nr. 1069/2009

| d) | den kalkbehandlede blanding af svine- og fjerkrægødning kan anvendes på jordarealer som forarbejdet husdyrgødning.« |
| --- | --- |

d)

den kalkbehandlede blanding af svine- og fjerkrægødning kan anvendes på jordarealer som forarbejdet husdyrgødning.«

| 3) | I bilag V, kapitel III, afsnit 3, indsættes følgende som punkt 3:






  »3. | Når animalske biprodukter omdannes til biogas eller komposteres sammen med ikke-animalske materialer, kan den kompetente myndighed tillade de erhvervsdrivende at udtage repræsentative prøver efter pasteuriseringen, jf. kapitel I, afsnit 1, punkt 1, litra a), eller efter komposteringen, jf. kapitel I, afsnit 2, punkt 1, alt efter hvad der er relevant, men inden blandingen med ikke-animalske materialer, for at kontrollere effektiviteten af henholdsvis omdannelsen eller komposteringen af de animalske biprodukter.« |
| --- | --- | --- |

3)

I bilag V, kapitel III, afsnit 3, indsættes følgende som punkt 3:

»3.

Når animalske biprodukter omdannes til biogas eller komposteres sammen med ikke-animalske materialer, kan den kompetente myndighed tillade de erhvervsdrivende at udtage repræsentative prøver efter pasteuriseringen, jf. kapitel I, afsnit 1, punkt 1, litra a), eller efter komposteringen, jf. kapitel I, afsnit 2, punkt 1, alt efter hvad der er relevant, men inden blandingen med ikke-animalske materialer, for at kontrollere effektiviteten af henholdsvis omdannelsen eller komposteringen af de animalske biprodukter.«

| 4) | Bilag VII, kapitel II, punkt 1, 2 og 3, erstattes af følgende:






  »1. | En ansøgning skal indeholde alle nødvendige oplysninger, for at EFSA kan vurdere sikkerheden ved den foreslåede alternative metode, især en beskrivelse af følgende:






  — | kategorierne for de animalske biprodukter, der påtænkes behandlet ved metoden |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Bilag VII, kapitel II, punkt 1, 2 og 3, erstattes af følgende:

»1.

En ansøgning skal indeholde alle nødvendige oplysninger, for at EFSA kan vurdere sikkerheden ved den foreslåede alternative metode, især en beskrivelse af følgende:

—

kategorierne for de animalske biprodukter, der påtænkes behandlet ved metoden

| — | hele processen |
| --- | --- |

—

hele processen

| — | de biologiske farer for menneskers og dyrs sundhed |
| --- | --- |

—

de biologiske farer for menneskers og dyrs sundhed

| — | graden af risikoreduktion, der skal opnås ved processen. |
| --- | --- |

—

graden af risikoreduktion, der skal opnås ved processen.

| 2. | En ansøgning i henhold til punkt 1 skal desuden:






  a) | angive de relevante punkter i artikel 8, 9 og 10 i forordning (EF) nr. 1069/2009, herunder de pågældende materialers fysiske status, og oplyse om evt. forbehandling, som materialerne har været underkastet, med angivelse af eventuelle andre materialer end animalske biprodukter, der skal anvendes i processen |
| --- | --- | --- |

2.

En ansøgning i henhold til punkt 1 skal desuden:

a)

angive de relevante punkter i artikel 8, 9 og 10 i forordning (EF) nr. 1069/2009, herunder de pågældende materialers fysiske status, og oplyse om evt. forbehandling, som materialerne har været underkastet, med angivelse af eventuelle andre materialer end animalske biprodukter, der skal anvendes i processen

| b) | indeholde en HACCP-protokol og et procesdiagram, som klart angiver de enkelte trin i processen og identificerer de parametre, der er af kritisk betydning for inaktiveringen af relevante patogener, f.eks. temperatur, tryk, eksponeringstid, justering af pH-værdien og partikelstørrelse, suppleret af tekniske datablade for det udstyr, der anvendes under processen |
| --- | --- |

b)

indeholde en HACCP-protokol og et procesdiagram, som klart angiver de enkelte trin i processen og identificerer de parametre, der er af kritisk betydning for inaktiveringen af relevante patogener, f.eks. temperatur, tryk, eksponeringstid, justering af pH-værdien og partikelstørrelse, suppleret af tekniske datablade for det udstyr, der anvendes under processen

| c) | identificere og karakterisere biologiske farer for menneskers og dyrs sundhed, som kategorierne for de animalske biprodukter, der påtænkes behandlet ved metoden, udgør |
| --- | --- |

c)

identificere og karakterisere biologiske farer for menneskers og dyrs sundhed, som kategorierne for de animalske biprodukter, der påtænkes behandlet ved metoden, udgør

| d) | vise, at de mest resistente biologiske farer forbundet med kategorien af de materialer, der skal forarbejdes, reduceres i alle produkter, der frembringes ved processen, herunder spildevand, til mindst samme niveau som det, der opnås ved de forarbejdningsnormer, der er fastsat i denne forordning for samme kategori af animalske biprodukter. Graden af risikoreduktion skal bestemmes med validerede direkte målinger, medmindre anvendelse af modeller eller sammenligninger med andre processer kan accepteres. |
| --- | --- |

d)

vise, at de mest resistente biologiske farer forbundet med kategorien af de materialer, der skal forarbejdes, reduceres i alle produkter, der frembringes ved processen, herunder spildevand, til mindst samme niveau som det, der opnås ved de forarbejdningsnormer, der er fastsat i denne forordning for samme kategori af animalske biprodukter. Graden af risikoreduktion skal bestemmes med validerede direkte målinger, medmindre anvendelse af modeller eller sammenligninger med andre processer kan accepteres.

| 3. | Ved validerede direkte målinger, jf. stk. 2, litra d), forstås:






  a) | måling af reduktionen af levedygtighed/infektivitet hos: endogene indikatororganismer under processen, såfremt indikatoren er:






  — | konstant til stede i stort antal i råvaren |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Ved validerede direkte målinger, jf. stk. 2, litra d), forstås:

a)

måling af reduktionen af levedygtighed/infektivitet hos: endogene indikatororganismer under processen, såfremt indikatoren er:

—

konstant til stede i stort antal i råvaren

| — | mindst lige så resistent for så vidt angår behandlingsprocessens letale aspekter som de patogener, den anvendes til overvågning af, men samtidig heller ikke markant mere resistent |
| --- | --- |

—

mindst lige så resistent for så vidt angår behandlingsprocessens letale aspekter som de patogener, den anvendes til overvågning af, men samtidig heller ikke markant mere resistent

| — | relativt let at kvantificere og identificere samt bekræfte forekomsten af, eller |
| --- | --- |

—

relativt let at kvantificere og identificere samt bekræfte forekomsten af, eller

| b) | anvendelse af en/et velkarakteriseret testorganisme eller -virus, der er indført i et egnet emne i udgangsmaterialet.
  Hvis der er tale om en række behandlingstrin, skal der foretages en vurdering af, i hvor høj grad de enkelte titerreduktionstrin supplerer hinanden, eller om trin tidligere i processen kan skade efterfølgende trins effektivitet |
| --- | --- |

b)

anvendelse af en/et velkarakteriseret testorganisme eller -virus, der er indført i et egnet emne i udgangsmaterialet.

Hvis der er tale om en række behandlingstrin, skal der foretages en vurdering af, i hvor høj grad de enkelte titerreduktionstrin supplerer hinanden, eller om trin tidligere i processen kan skade efterfølgende trins effektivitet

| c) | rapportering af de samlede resultater ved






  i) | en detaljeret beskrivelse af den anvendte metodologi |
| --- | --- | --- |

c)

rapportering af de samlede resultater ved

i)

en detaljeret beskrivelse af den anvendte metodologi

| ii) | en beskrivelse af karakteren af de prøver, der er analyseret |
| --- | --- |

ii)

en beskrivelse af karakteren af de prøver, der er analyseret

| iii) | dokumentation for, at antallet af analyserede prøver er repræsentativt |
| --- | --- |

iii)

dokumentation for, at antallet af analyserede prøver er repræsentativt

| iv) | en begrundelse for antallet af gennemførte test og valget af målepunkter |
| --- | --- |

iv)

en begrundelse for antallet af gennemførte test og valget af målepunkter

| v) | angivelse af de anvendte påvisningsmetoders følsomhed og specificitet |
| --- | --- |

v)

angivelse af de anvendte påvisningsmetoders følsomhed og specificitet

| vi) | fremlæggelse af data om repeterbarhed og statistisk variabilitet for de målinger, der er foretaget under forsøgene |
| --- | --- |

vi)

fremlæggelse af data om repeterbarhed og statistisk variabilitet for de målinger, der er foretaget under forsøgene

| vii) | en begrundelse for prionsurrogaters signifikans, hvis sådanne er benyttet |
| --- | --- |

vii)

en begrundelse for prionsurrogaters signifikans, hvis sådanne er benyttet

| viii) | hvis der ikke foreligger direkte målinger vedrørende anvendte modeller eller sammenligninger med andre processer, dokumentation for, at de faktorer, der medfører risikoreduktion, er velkendte, og at modellen for risikoreduktion er veletableret |
| --- | --- |

viii)

hvis der ikke foreligger direkte målinger vedrørende anvendte modeller eller sammenligninger med andre processer, dokumentation for, at de faktorer, der medfører risikoreduktion, er velkendte, og at modellen for risikoreduktion er veletableret

| ix) | fremlæggelse af data for hele processen om direkte målinger af alle faktorer, der medfører risikoreduktionen, som dokumenterer, at de pågældende faktorer er gældende på ensartet vis i hele den behandlede batch. |
| --- | --- |

ix)

fremlæggelse af data for hele processen om direkte målinger af alle faktorer, der medfører risikoreduktionen, som dokumenterer, at de pågældende faktorer er gældende på ensartet vis i hele den behandlede batch.

| 4. | HACCP-planen, jf. punkt 2, litra b), skal være baseret på de kritiske parametre, der anvendes til at opnå risikoreduktionen, navnlig:






  — | temperatur |
| --- | --- | --- |

4.

HACCP-planen, jf. punkt 2, litra b), skal være baseret på de kritiske parametre, der anvendes til at opnå risikoreduktionen, navnlig:

—

temperatur

| — | tryk |
| --- | --- |

—

tryk

| — | tid |
| --- | --- |

—

tid

| — | mikrobiologiske kriterier. |
| --- | --- |

—

mikrobiologiske kriterier.

De kritiske grænseværdier i HACCP-planen skal fastlægges på grundlag af resultaterne af den forsøgsbaserede validering og/eller den forelagte model.

Hvis det kun kan dokumenteres, at processen fungerer godt, ved at henvise til tekniske parametre, som specifikt hænger sammen med det udstyr, der anvendes i processen, skal HACCP-planen desuden omfatte de tekniske grænseværdier, der skal overholdes, navnlig for energioptagelse, antal pumpeslag eller dosering af kemikalier.

Der skal gives oplysninger om de kritiske og tekniske parametre, som skal kontrolleres og registreres enten løbende eller med fastsatte intervaller, og om de anvendte måle- og kontrolmetoder.

Der skal tages hensyn til parametrenes variabilitet under typiske produktionsbetingelser.

HACCP-planen skal afspejle både normale driftsbetingelser og unormale driftsbetingelser/betingelserne i nødsituationer, herunder nedbrud under forarbejdningen, og den skal angive mulige korrigerende foranstaltninger, som skal anvendes i tilfælde af unormale driftsbetingelser/betingelser i nødsituationer.

| 5. | Ansøgningerne skal desuden indeholde tilstrækkelige oplysninger om:






  a) | de risici, der er forbundet med indbyrdes afhængige processer, navnlig resultatet af en vurdering af de potentielle indirekte virkninger, som kan:






  i) | influere på graden af risikoreduktion for en given proces |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Ansøgningerne skal desuden indeholde tilstrækkelige oplysninger om:

a)

de risici, der er forbundet med indbyrdes afhængige processer, navnlig resultatet af en vurdering af de potentielle indirekte virkninger, som kan:

i)

influere på graden af risikoreduktion for en given proces

| ii) | opstå i forbindelse med transport eller oplagring af produkter, der er fremkommet ved processen, og i forbindelse med sikker bortskaffelse af sådanne produkter, herunder spildevand |
| --- | --- |

ii)

opstå i forbindelse med transport eller oplagring af produkter, der er fremkommet ved processen, og i forbindelse med sikker bortskaffelse af sådanne produkter, herunder spildevand

| b) | de risici, der er forbundet med den påtænkte endelige anvendelse af produkterne, navnlig:






  i) | den påtænkte endelige anvendelse af alle produkter, der frembringes ved processen |
| --- | --- | --- |

b)

de risici, der er forbundet med den påtænkte endelige anvendelse af produkterne, navnlig:

i)

den påtænkte endelige anvendelse af alle produkter, der frembringes ved processen

| ii) | de risici, der kan forventes at gøre sig gældende for menneskers og dyrs sundhed, og potentielle virkninger for miljøet, vurderet på basis af den anslåede risikoreduktion, jf. punkt 2, litra d). |
| --- | --- |

ii)

de risici, der kan forventes at gøre sig gældende for menneskers og dyrs sundhed, og potentielle virkninger for miljøet, vurderet på basis af den anslåede risikoreduktion, jf. punkt 2, litra d).

| 6. | Ansøgninger indgives sammen med dokumentation, navnlig:






  a) | et procesdiagram, der viser, hvori processen består |
| --- | --- | --- |

6.

Ansøgninger indgives sammen med dokumentation, navnlig:

a)

et procesdiagram, der viser, hvori processen består

| b) | den i punkt 2, litra d), omhandlede dokumentation samt anden dokumentation, der understøtter de oplysninger, der er givet som led i ansøgningen i henhold til punkt 2. |
| --- | --- |

b)

den i punkt 2, litra d), omhandlede dokumentation samt anden dokumentation, der understøtter de oplysninger, der er givet som led i ansøgningen i henhold til punkt 2.

| 7. | Ansøgninger skal indeholde en kontaktadresse på den interesserede part, dvs. navn og fulde adresse, telefon- og/eller faxnummer og/eller e-mail-adresse på en nærmere angiven person, der er ansvarlig som interesseret part eller handler på vegne af denne.« |
| --- | --- |

7.

Ansøgninger skal indeholde en kontaktadresse på den interesserede part, dvs. navn og fulde adresse, telefon- og/eller faxnummer og/eller e-mail-adresse på en nærmere angiven person, der er ansvarlig som interesseret part eller handler på vegne af denne.«

| 5) | Bilag VIII ændres således:






  a) | Kapitel II, punkt 2, litra b), nr. xvii), erstattes af følgende:






  »xvii) | for så vidt angår udstillingsgenstande, ordene »Udstillingsgenstand - ikke til konsum« i stedet for den i litra a) omhandlede etiketmærkning |
| --- | --- | --- | --- |

5)

Bilag VIII ændres således:

a)

Kapitel II, punkt 2, litra b), nr. xvii), erstattes af følgende:

»xvii)

for så vidt angår udstillingsgenstande, ordene »Udstillingsgenstand - ikke til konsum« i stedet for den i litra a) omhandlede etiketmærkning

| xviii) | for så vidt angår fiskeolie til fremstilling af lægemidler som omhandlet i bilag XIII, kapitel XIII, ordene »Fiskeolie til fremstilling af lægemidler« i stedet for den i litra a) omhandlede etiketmærkning |
| --- | --- |

xviii)

for så vidt angår fiskeolie til fremstilling af lægemidler som omhandlet i bilag XIII, kapitel XIII, ordene »Fiskeolie til fremstilling af lægemidler« i stedet for den i litra a) omhandlede etiketmærkning

| xix) | for så vidt angår husdyrgødning, der er blevet underkastet den i bilag IV, kapitel IV, afsnit 2, litra I, beskrevne kalkbehandling, ordene »Blanding af husdyrgødning og kalk«.« |
| --- | --- |

xix)

for så vidt angår husdyrgødning, der er blevet underkastet den i bilag IV, kapitel IV, afsnit 2, litra I, beskrevne kalkbehandling, ordene »Blanding af husdyrgødning og kalk«.«

| b) | Kapitel V, punkt 3, litra d), nr. ii), erstattes af følgende:






  »ii) | er bestemt til forskning og andre specifikke formål som omhandlet i artikel 17 i forordning (EF) nr. 1069/2009, der er godkendt af den kompetente myndighed |
| --- | --- | --- |

b)

Kapitel V, punkt 3, litra d), nr. ii), erstattes af følgende:

»ii)

er bestemt til forskning og andre specifikke formål som omhandlet i artikel 17 i forordning (EF) nr. 1069/2009, der er godkendt af den kompetente myndighed

| e) | fornyelige brændstoffer fremstillet af afsmeltet fedt fra kategori 2-materialer i overensstemmelse med bilag IV, kapitel IV, afsnit 2, litra J.« |
| --- | --- |

e)

fornyelige brændstoffer fremstillet af afsmeltet fedt fra kategori 2-materialer i overensstemmelse med bilag IV, kapitel IV, afsnit 2, litra J.«

| 6) | Bilag XI, kapitel I, afsnit 2, indledningen, affattes således:
  »Omsætning af forarbejdet husdyrgødning, afledte produkter af forarbejdet husdyrgødning og guano fra flagermus sker på følgende betingelser. I forbindelse med guano fra flagermus kræves der samtykke fra bestemmelsesmedlemsstaten som omhandlet i artikel 48, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1069/2009:«. |
| --- | --- |

6)

Bilag XI, kapitel I, afsnit 2, indledningen, affattes således:

»Omsætning af forarbejdet husdyrgødning, afledte produkter af forarbejdet husdyrgødning og guano fra flagermus sker på følgende betingelser. I forbindelse med guano fra flagermus kræves der samtykke fra bestemmelsesmedlemsstaten som omhandlet i artikel 48, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1069/2009:«.

| 7) | I bilag XIII indsættes følgende som kapitel XIII:
  »KAPITEL XIII

  Specifikke krav for fiskeolie til fremstilling af lægemidler

  Slutpunkt for fiskeolie til fremstilling af lægemidler
  Fiskeolie afledt af materialer som omhandlet i bilag X, kapitel II, afsnit 3, litra A, punkt 2, som er blevet afsyret med en NaOH-opløsning ved en temperatur på mindst 80 °C, og som efterfølgende er blevet renset ved destillation ved en temperatur på mindst 200 °C, kan uden restriktioner i henhold til denne forordning bringes i omsætning med henblik på fremstilling af lægemidler.« |
| --- | --- |

7)

I bilag XIII indsættes følgende som kapitel XIII:

»KAPITEL XIII

Specifikke krav for fiskeolie til fremstilling af lægemidler

Slutpunkt for fiskeolie til fremstilling af lægemidler

Fiskeolie afledt af materialer som omhandlet i bilag X, kapitel II, afsnit 3, litra A, punkt 2, som er blevet afsyret med en NaOH-opløsning ved en temperatur på mindst 80 °C, og som efterfølgende er blevet renset ved destillation ved en temperatur på mindst 200 °C, kan uden restriktioner i henhold til denne forordning bringes i omsætning med henblik på fremstilling af lægemidler.«

| 8) | Bilag XIV ændres således:






  a) | I kapitel I foretages følgende ændringer:






  i) | Afsnit 1 ændres således:






  — | Indledningen, litra e), erstattes af følgende:






  »e) | de skal forevises på det EU-indgangssted, hvor veterinærkontrollen finder sted, ledsaget af et dokument udfærdiget i overensstemmelse med den model, der er angivet i kolonnen »Certifikater/standarddokumenter« i tabel 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

8)

Bilag XIV ændres således:

a)

I kapitel I foretages følgende ændringer:

i)

Afsnit 1 ændres således:

—

Indledningen, litra e), erstattes af følgende:

»e)

de skal forevises på det EU-indgangssted, hvor veterinærkontrollen finder sted, ledsaget af et dokument udfærdiget i overensstemmelse med den model, der er angivet i kolonnen »Certifikater/standarddokumenter« i tabel 1

| f) | de skal komme fra en virksomhed eller et anlæg, der er registreret eller godkendt af tredjelandets kompetente myndighed, og som er opført på listen over sådanne virksomheder og anlæg, jf. artikel 30.« |
| --- | --- |

f)

de skal komme fra en virksomhed eller et anlæg, der er registreret eller godkendt af tredjelandets kompetente myndighed, og som er opført på listen over sådanne virksomheder og anlæg, jf. artikel 30.«

| — | I tabel 1, række nr. 1, affattes produktbeskrivelsen i anden kolonne således:

  »Forarbejdet animalsk protein, herunder blandinger og produkter indeholdende sådant protein, bortset fra foder til selskabsdyr, og foderblandinger, jf. artikel 3, stk. 2, litra h), i forordning (EF) nr. 767/2009, indeholdende sådant protein.« |
| --- | --- |

—

I tabel 1, række nr. 1, affattes produktbeskrivelsen i anden kolonne således:

»Forarbejdet animalsk protein, herunder blandinger og produkter indeholdende sådant protein, bortset fra foder til selskabsdyr, og foderblandinger, jf. artikel 3, stk. 2, litra h), i forordning (EF) nr. 767/2009, indeholdende sådant protein.«

| ii) | I afsnit 2 affattes overskriften således:
  »Import af forarbejdet animalsk protein, herunder blandinger og produkter indeholdende sådant protein, bortset fra foder til selskabsdyr, og foderblandinger, der indeholder sådant protein, som defineret i artikel 3, stk. 2, litra h), i forordning (EF) nr. 767/2009«. |
| --- | --- |

ii)

I afsnit 2 affattes overskriften således:

»Import af forarbejdet animalsk protein, herunder blandinger og produkter indeholdende sådant protein, bortset fra foder til selskabsdyr, og foderblandinger, der indeholder sådant protein, som defineret i artikel 3, stk. 2, litra h), i forordning (EF) nr. 767/2009«.

Import af forarbejdet animalsk protein, herunder blandinger og produkter indeholdende sådant protein, bortset fra foder til selskabsdyr, og foderblandinger, der indeholder sådant protein, som defineret i artikel 3, stk. 2, litra h), i forordning (EF) nr. 767/2009

| b) | I kapitel II foretages følgende ændringer:






  i) | Afsnit 1 ændres således:






  — | Indledningen, litra d) og e), erstattes af følgende:






  »d) | de skal komme fra en virksomhed eller et anlæg, der er registreret eller godkendt af tredjelandets kompetente myndighed, og som er opført på listen over sådanne virksomheder og anlæg, jf. artikel 30, og |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

I kapitel II foretages følgende ændringer:

i)

Afsnit 1 ændres således:

—

Indledningen, litra d) og e), erstattes af følgende:

»d)

de skal komme fra en virksomhed eller et anlæg, der er registreret eller godkendt af tredjelandets kompetente myndighed, og som er opført på listen over sådanne virksomheder og anlæg, jf. artikel 30, og

| e) | de skal under transporten til det EU-indgangssted, hvor veterinærkontrollen finder sted, ledsages af det sundhedscertifikat, der er angivet i kolonnen »Certifikater/standarddokumenter« i tabel 1, eller |
| --- | --- |

e)

de skal under transporten til det EU-indgangssted, hvor veterinærkontrollen finder sted, ledsages af det sundhedscertifikat, der er angivet i kolonnen »Certifikater/standarddokumenter« i tabel 1, eller

| f) | de skal forevises på det EU-indgangssted, hvor veterinærkontrollen finder sted, ledsaget af et dokument udfærdiget i overensstemmelse med den model, der er angivet i kolonnen »Certifikater/standarddokumenter« i tabel 2.« |
| --- | --- |

f)

de skal forevises på det EU-indgangssted, hvor veterinærkontrollen finder sted, ledsaget af et dokument udfærdiget i overensstemmelse med den model, der er angivet i kolonnen »Certifikater/standarddokumenter« i tabel 2.«

| — | I tabel 2 affattes række nr. 17 således:











  »17 | Afsmeltet fedt til visse anvendelsesformål uden for foderkæden for opdrættede dyr | a) | For så vidt angår materiale bestemt til fremstilling af biodiesel:
  kategori 1-, 2- og 3-materiale som omhandlet i artikel 8, 9 og 10. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

I tabel 2 affattes række nr. 17 således:

»17

Afsmeltet fedt til visse anvendelsesformål uden for foderkæden for opdrættede dyr

a)

For så vidt angår materiale bestemt til fremstilling af biodiesel:

kategori 1-, 2- og 3-materiale som omhandlet i artikel 8, 9 og 10.

| b) | For så vidt angår materiale bestemt til fremstilling af fornyelige brændstoffer som omhandlet i bilag IV, kapitel IV, afsnit 2, litra J:
  kategori 2- og 3-materiale som omhandlet i artikel 9 og 10. |
| --- | --- |

b)

For så vidt angår materiale bestemt til fremstilling af fornyelige brændstoffer som omhandlet i bilag IV, kapitel IV, afsnit 2, litra J:

kategori 2- og 3-materiale som omhandlet i artikel 9 og 10.

| c) | For så vidt angår materiale bestemt til organiske gødningsstoffer og jordforbedringsmidler:
  kategori 2-materiale som omhandlet i artikel 9, litra c), litra d) og litra f), nr. i), og kategori 3-materiale som omhandlet i artikel 10, bortset fra litra c) og p). |
| --- | --- |

c)

For så vidt angår materiale bestemt til organiske gødningsstoffer og jordforbedringsmidler:

kategori 2-materiale som omhandlet i artikel 9, litra c), litra d) og litra f), nr. i), og kategori 3-materiale som omhandlet i artikel 10, bortset fra litra c) og p).

| d) | For så vidt angår materiale bestemt til andre anvendelsesformål:
  kategori 1-materiale som omhandlet i artikel 8, litra b), c) og d), kategori 2-materiale som omhandlet i artikel 9, litra c), litra d) og litra f), nr. i), og kategori 3-materiale som omhandlet i artikel 10, bortset fra litra c) og p). |
| --- | --- |

d)

For så vidt angår materiale bestemt til andre anvendelsesformål:

kategori 1-materiale som omhandlet i artikel 8, litra b), c) og d), kategori 2-materiale som omhandlet i artikel 9, litra c), litra d) og litra f), nr. i), og kategori 3-materiale som omhandlet i artikel 10, bortset fra litra c) og p).

Det afsmeltede fedt skal opfylde kravene i afsnit 9.

Tredjelande, der er opført i del 1 i bilag II til forordning (EU) nr. 206/2010, og, hvis der er tale om fiskemateriale, tredjelande opført i bilag II til beslutning 2006/766/EF.

Bilag XV, kapitel 10(B).«

| ii) | Afsnit 9, litra a), nr. iii), erstattes af følgende:






  »iii) | for så vidt angår materiale bestemt til fremstilling af fornyelige brændstoffer som omhandlet i bilag IV, kapitel IV, afsnit 2, litra J, i denne forordning, kategori 2-materiale som omhandlet i artikel 9 i forordning (EF) nr. 1069/2009 og kategori 3-materiale som omhandlet i artikel 10 i forordning (EF) nr. 1069/2009 |
| --- | --- | --- |

ii)

Afsnit 9, litra a), nr. iii), erstattes af følgende:

»iii)

for så vidt angår materiale bestemt til fremstilling af fornyelige brændstoffer som omhandlet i bilag IV, kapitel IV, afsnit 2, litra J, i denne forordning, kategori 2-materiale som omhandlet i artikel 9 i forordning (EF) nr. 1069/2009 og kategori 3-materiale som omhandlet i artikel 10 i forordning (EF) nr. 1069/2009

| iv) | for så vidt angår andet materiale, kategori 1-materiale som omhandlet i artikel 8, litra b), c) og d), i forordning (EF) nr. 1069/2009, kategori 2-materiale som omhandlet i artikel 9, litra c), litra d) og litra f), nr. i), i forordning (EF) nr. 1069/2009 eller kategori 3-materiale, bortset fra materiale som omhandlet i artikel 10, litra c) og p), i forordning (EF) nr. 1069/2009«. |
| --- | --- |

iv)

for så vidt angår andet materiale, kategori 1-materiale som omhandlet i artikel 8, litra b), c) og d), i forordning (EF) nr. 1069/2009, kategori 2-materiale som omhandlet i artikel 9, litra c), litra d) og litra f), nr. i), i forordning (EF) nr. 1069/2009 eller kategori 3-materiale, bortset fra materiale som omhandlet i artikel 10, litra c) og p), i forordning (EF) nr. 1069/2009«.

| 9) | Bilag XV, kapitel 10(B), affattes således:
  »KAPITEL 10(B)

  Sundhedscertifikat


  for afsmeltet fedt, der ikke er bestemt til konsum, som skal anvendes til visse formål uden for foderkæden, og som sendes til EU eller i transit gennem EU (2) |
| --- | --- |

9)

Bilag XV, kapitel 10(B), affattes således:

»KAPITEL 10(B)

Sundhedscertifikat

Sundhedscertifikat

for afsmeltet fedt, der ikke er bestemt til konsum, som skal anvendes til visse formål uden for foderkæden, og som sendes til EU eller i transit gennem EU (2)

for afsmeltet fedt, der ikke er bestemt til konsum, som skal anvendes til visse formål uden for foderkæden, og som sendes til EU eller i transit gennem EU

2

Image

Image

Image

Image

Image

| 10) | I bilag XVI, kapitel III, indsættes følgende som afsnit 11:
  »Afsnit 11


  Offentlig kontrol vedrørende hydrolyse med efterfølgende bortskaffelse

  Den kompetente myndighed skal foretage kontrol på steder, hvor der foretages hydrolyse med efterfølgende bortskaffelse, jf. bilag IV, kapitel IV, afsnit 2, litra H.
  Kontrollen skal for at kontrollere, at mængden af hydrolyserede materialer svarer til den mængde, der afsendes/bortskaffes, omfatte dokumentkontrol:






  a) | af den mængde materialer, der hydrolyseres på stedet |
| --- | --- | --- |

10)

I bilag XVI, kapitel III, indsættes følgende som afsnit 11:

»Afsnit 11

Afsnit 11

Offentlig kontrol vedrørende hydrolyse med efterfølgende bortskaffelse

Offentlig kontrol vedrørende hydrolyse med efterfølgende bortskaffelse

Den kompetente myndighed skal foretage kontrol på steder, hvor der foretages hydrolyse med efterfølgende bortskaffelse, jf. bilag IV, kapitel IV, afsnit 2, litra H.

Kontrollen skal for at kontrollere, at mængden af hydrolyserede materialer svarer til den mængde, der afsendes/bortskaffes, omfatte dokumentkontrol:

a)

af den mængde materialer, der hydrolyseres på stedet

| b) | på virksomheder eller anlæg, hvor de hydrolyserede materialer bortskaffes. |
| --- | --- |

b)

på virksomheder eller anlæg, hvor de hydrolyserede materialer bortskaffes.

Kontrollen foretages regelmæssigt på grundlag af en risikovurdering.

I de første 12 måneder af aktiviteten skal der foretages et kontrolbesøg på et sted, hvor en hydrolysetank står, hver gang der indsamles hydrolyseret materiale fra tanken.

Efter de første 12 måneder af aktiviteten skal der foretages et kontrolbesøg på sådanne steder, hver gang tanken tømmes og efterses for evt. korrosion og udsivning, jf. bilag IV, kapitel IV, afsnit 2, litra H, litra j).«

---

(1)  BS EN 12880:2000, Karakterisering af slam - Bestemmelse af tørstof og vandindhold. Den Europæiske Standardiseringsorganisation.

1

(2)  CEN EN 459-2:2002-metode CEN/TC 51 – Cement og bygningskalk. Den Europæiske Standardiseringsorganisation.«

2

---

| 30.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 198/23 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 198/23

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 750/2011

af 29. juli 2011

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og

ud fra følgende betragtning:

Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 30. juli 2011.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 29. juli 2011.

På Kommissionens vegne For formanden

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | AR | 23,8 |
| ZA | 27,3 |
| ZZ | 25,6 |
| 0707 00 05 | TR | 100,6 |
| ZZ | 100,6 |
| 0709 90 70 | TR | 111,7 |
| ZZ | 111,7 |
| 0805 50 10 | AR | 64,9 |
| CL | 79,0 |
| TR | 60,0 |
| UY | 68,2 |
| ZA | 79,9 |
| ZZ | 70,4 |
| 0806 10 10 | CL | 54,3 |
| EG | 155,4 |
| MA | 137,5 |
| TN | 223,5 |
| TR | 175,1 |
| ZA | 69,4 |
| ZZ | 135,9 |
| 0808 10 80 | AR | 93,7 |
| BR | 83,5 |
| CL | 87,3 |
| CN | 77,5 |
| NZ | 110,7 |
| US | 131,3 |
| ZA | 92,9 |
| ZZ | 96,7 |
| 0808 20 50 | AR | 74,9 |
| CL | 109,2 |
| CN | 75,8 |
| NZ | 148,5 |
| ZA | 109,1 |
| ZZ | 103,5 |
| 0809 10 00 | IL | 240,3 |
| TR | 174,5 |
| XS | 83,4 |
| ZZ | 166,1 |
| 0809 20 95 | CL | 267,8 |
| TR | 282,9 |
| ZZ | 275,4 |
| 0809 30 | TR | 174,8 |
| ZZ | 174,8 |
| 0809 40 05 | BA | 51,5 |
| IL | 148,6 |
| XS | 57,7 |
| ZA | 70,8 |
| ZZ | 82,2 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

AR

23,8

ZA

27,3

ZZ

25,6

0707 00 05

TR

100,6

ZZ

100,6

0709 90 70

TR

111,7

ZZ

111,7

0805 50 10

AR

64,9

CL

79,0

TR

60,0

UY

68,2

ZA

79,9

ZZ

70,4

0806 10 10

CL

54,3

EG

155,4

MA

137,5

TN

223,5

TR

175,1

ZA

69,4

ZZ

135,9

0808 10 80

AR

93,7

BR

83,5

CL

87,3

CN

77,5

NZ

110,7

US

131,3

ZA

92,9

ZZ

96,7

0808 20 50

AR

74,9

CL

109,2

CN

75,8

NZ

148,5

ZA

109,1

ZZ

103,5

0809 10 00

IL

240,3

TR

174,5

XS

83,4

ZZ

166,1

0809 20 95

CL

267,8

TR

282,9

ZZ

275,4

0809 30

TR

174,8

ZZ

174,8

0809 40 05

BA

51,5

IL

148,6

XS

57,7

ZA

70,8

ZZ

82,2

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

| 30.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 198/25 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 198/25

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 751/2011

af 29. juli 2011

om ændring af de repræsentative priser og den tillægsimporttold for visse produkter inden for sukkersektoren, der er fastsat ved forordning (EU) nr. 867/2010 for produktionsåret 2010/11

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 951/2006 af 30. juni 2006 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 318/2006 for så vidt angår handel med tredjelande inden for sukkersektoren (2), særlig artikel 36, stk. 2, andet afsnit, andet punktum, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | De repræsentative priser og tillægsimporttolden for hvidt sukker, råsukker og visse sirupper for produktionsåret 2010/11 er fastsat ved Kommissionens forordning (EU) nr. 867/2010 (3). Disse repræsentative priser og denne tillægstold er senest ændret ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 728/2011 (4). |
| --- | --- |

(1)

De repræsentative priser og tillægsimporttolden for hvidt sukker, råsukker og visse sirupper for produktionsåret 2010/11 er fastsat ved Kommissionens forordning (EU) nr. 867/2010 (3). Disse repræsentative priser og denne tillægstold er senest ændret ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 728/2011 (4).

| (2) | De oplysninger, som Kommissionen for tiden råder over, medfører, at de pågældende priser og beløb skal ændres efter bestemmelserne og reglerne i forordning (EF) nr. 951/2006 — |
| --- | --- |

(2)

De oplysninger, som Kommissionen for tiden råder over, medfører, at de pågældende priser og beløb skal ændres efter bestemmelserne og reglerne i forordning (EF) nr. 951/2006 —

VEDTAGET FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De repræsentative priser og tillægsimporttolden for de produkter, der er omhandlet i artikel 36 i forordning (EF) nr. 951/2006, og fastsat ved forordning (EU) nr. 867/2010 for produktionsåret 2010/11, ændres og er anført i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 30. juli 2011.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 29. juli 2011.

På Kommissionens vegne For formanden

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 178 af 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  EUT L 259 af 1.10.2010, s. 3.

3

(4)  EUT L 194 af 26.7.2011, s. 29.

4

---

BILAG

De ændrede repræsentative priser og den ændrede tillægsimporttold for hvidt sukker, råsukker og produkter i KN-kode 1702 90 95, der er gældende fra den 30. juli 2011

| (EUR) |
| --- |
| KN-kode | Repræsentativ pris pr. 100 kg netto af det pågældende produkt | Tillægstold pr. 100 kg netto af det pågældende produkt |
| 1701 11 10 (1) | 49,99 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 49,99 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 49,99 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 49,99 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 56,48 | 0,53 |
| 1701 99 10 (2) | 56,48 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 56,48 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,56 | 0,19 |

(EUR)

KN-kode

Repræsentativ pris pr. 100 kg netto af det pågældende produkt

Tillægstold pr. 100 kg netto af det pågældende produkt

1701 11 10 (1)

49,99

0,00

1701 11 90 (1)

49,99

0,00

1701 12 10 (1)

49,99

0,00

1701 12 90 (1)

49,99

0,00

1701 91 00 (2)

56,48

0,53

1701 99 10 (2)

56,48

0,00

1701 99 90 (2)

56,48

0,00

1702 90 95 (3)

0,56

0,19

---

(1)  Fastsættelse for standardkvaliteten som defineret i bilag IV, punkt III, til forordning (EF) nr. 1234/2007.

(2)  Fastsættelse for standardkvaliteten som defineret i bilag IV, punkt II, til forordning (EF) nr. 1234/2007.

(3)  Fastsættelse pr. 1 % af indhold af saccharose.

---

| 30.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 198/27 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 198/27

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 752/2011

af 29. juli 2011

om fastsættelse af importtolden for korn gældende fra den 1. august 2011

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1)

under henvisning til Kommissionens forordning (EU) nr. 642/2010 af 20. juli 2010 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår importtold for korn (2), særlig artikel 2, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ifølge artikel 136, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1234/2007 er importtolden for produkter henhørende under KN-kode 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (blød hvede af høj kvalitet), 1002, ex 1005 undtagen hybridmajs til udsæd, og ex 1007 undtagen hybridsorghum til udsæd, lig med interventionsprisen for sådanne produkter ved import forhøjet med 55 % minus cif-importprisen for den pågældende sending. Denne told kan dog ikke overstige toldsatsen i den fælles toldtarif. |
| --- | --- |

(1)

Ifølge artikel 136, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1234/2007 er importtolden for produkter henhørende under KN-kode 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (blød hvede af høj kvalitet), 1002, ex 1005 undtagen hybridmajs til udsæd, og ex 1007 undtagen hybridsorghum til udsæd, lig med interventionsprisen for sådanne produkter ved import forhøjet med 55 % minus cif-importprisen for den pågældende sending. Denne told kan dog ikke overstige toldsatsen i den fælles toldtarif.

| (2) | Ifølge artikel 136, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1234/2007 skal der med henblik på beregning af importtolden som omhandlet i nævnte artikels stk. 1 regelmæssigt fastsættes repræsentative cif-importpriser for de pågældende produkter. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge artikel 136, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1234/2007 skal der med henblik på beregning af importtolden som omhandlet i nævnte artikels stk. 1 regelmæssigt fastsættes repræsentative cif-importpriser for de pågældende produkter.

| (3) | Ifølge artikel 2, stk. 2, i forordning (EU) nr. 642/2010 er den pris, der skal anvendes ved beregning af importtolden for produkter henhørende under KN-kode 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (blød hvede af høj kvalitet), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 og 1007 00 90 den daglige repræsentative cif-importpris fastlagt efter metoden i nævnte forordnings artikel 5. |
| --- | --- |

(3)

Ifølge artikel 2, stk. 2, i forordning (EU) nr. 642/2010 er den pris, der skal anvendes ved beregning af importtolden for produkter henhørende under KN-kode 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (blød hvede af høj kvalitet), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 og 1007 00 90 den daglige repræsentative cif-importpris fastlagt efter metoden i nævnte forordnings artikel 5.

| (4) | Importtolden bør fastsættes for perioden fra den 1. august 2011 og gælde, indtil en ny importtold træder i kraft — |
| --- | --- |

(4)

Importtolden bør fastsættes for perioden fra den 1. august 2011 og gælde, indtil en ny importtold træder i kraft —

VEDTAGET FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Fra den 1. august 2011 gælder den importtold, der er fastsat i bilag I til nærværende forordning på grundlag af elementerne i bilag II, for korn som omhandlet i artikel 136, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1234/2007.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 1. august 2011.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 29. juli 2011.

På Kommissionens vegne For formanden

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 187 af 21.7.2010, s. 5.

2

---

BILAG I

Importtold for produkter som omhandlet i artikel 136, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1234/2007 gældende fra den 1. august 2011

| KN-kode | Varebeskrivelse | Importtold (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Hård HVEDE af høj kvalitet | 0,00 |
| af middel kvalitet | 0,00 |
| af lav kvalitet | 0,00 |
| 1001 90 91 | Blød HVEDE, til udsæd | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Blød HVEDE af høj kvalitet, undtagen blød hvede til udsæd | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUG | 0,00 |
| 1005 10 90 | MAJS til udsæd, undtagen hybridmajs | 0,00 |
| 1005 90 00 | MAJS, undtagen til udsæd (2) | 0,00 |
| 1007 00 90 | SORGHUM i hele kerner, undtagen hybridsorghum til udsæd | 0,00 |

KN-kode

Varebeskrivelse

Importtold (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Hård HVEDE af høj kvalitet

0,00

af middel kvalitet

0,00

af lav kvalitet

0,00

1001 90 91

Blød HVEDE, til udsæd

0,00

ex 1001 90 99

Blød HVEDE af høj kvalitet, undtagen blød hvede til udsæd

0,00

1002 00 00

RUG

0,00

1005 10 90

MAJS til udsæd, undtagen hybridmajs

0,00

1005 90 00

MAJS, undtagen til udsæd (2)

0,00

1007 00 90

SORGHUM i hele kerner, undtagen hybridsorghum til udsæd

0,00

---

(1)  For varer, der ankommer til Unionen via Atlanterhavet eller Suezkanalen, kan importøren i henhold til artikel 2, stk. 4, i forordning (EU) nr. 642/2010 opnå en nedsættelse af tolden på:

| — | 3 EUR/t, hvis lossehavnen befinder sig ved Middelhavet eller Sortehavet |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, hvis lossehavnen befinder sig ved Middelhavet eller Sortehavet

| — | 2 EUR/t, hvis lossehavnen befinder sig i Irland, Danmark, Estland, Letland, Litauen, Polen, Finland, Sverige, Det Forenede Kongerige eller på Den Iberiske Halvøs Atlanterhavskyst. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, hvis lossehavnen befinder sig i Irland, Danmark, Estland, Letland, Litauen, Polen, Finland, Sverige, Det Forenede Kongerige eller på Den Iberiske Halvøs Atlanterhavskyst.

(2)  Importøren kan opnå en fast nedsættelse på 24 EUR/t, når betingelserne i artikel 3, forordning (EU) nr. 642/2010 opfyldes.

---

BILAG II

Elementer til beregning af tolden, jf. bilag I

15.7.2011-28.7.2011

| 1) | Gennemsnit for den referenceperiode, der er nævnt i artikel 2, stk. 2, i forordning (EU) nr. 642/2010:










  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Blød hvede (1) | Majs | Hård hvede, høj kvalitet | Hård hvede, middel kvalitet (2) | Hård hvede, lav kvalitet (3) |
| Børs | Minnéapolis | Chicago | — | — | — |
| Notering | 228,97 | 190,16 | — | — | — |
| Pris fob USA | — | — | 386,59 | 376,59 | 356,59 |
| Præmie for Golfen | — | 21,69 | — | — | — |
| Præmie for The Great Lakes | 57,12 | — | — | — | — |

1)

Gennemsnit for den referenceperiode, der er nævnt i artikel 2, stk. 2, i forordning (EU) nr. 642/2010:

(EUR/t)

Blød hvede (1)

Majs

Hård hvede, høj kvalitet

Hård hvede, middel kvalitet (2)

Hård hvede, lav kvalitet (3)

Børs

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

Notering

228,97

190,16

—

—

—

Pris fob USA

—

—

386,59

376,59

356,59

Præmie for Golfen

—

21,69

—

—

—

Præmie for The Great Lakes

57,12

—

—

—

—

| 2) | Gennemsnit for den referenceperiode, der er nævnt i artikel 2, stk. 2, i forordning (EU) nr. 642/2010:






  Fragt/omkostninger: Mexicanske Golf–Rotterdam | 18,33 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Fragt/omkostninger: The Great Lakes–Rotterdam | 49,88 EUR/t |

2)

Gennemsnit for den referenceperiode, der er nævnt i artikel 2, stk. 2, i forordning (EU) nr. 642/2010:

Fragt/omkostninger: Mexicanske Golf–Rotterdam

18,33 EUR/t

Fragt/omkostninger: The Great Lakes–Rotterdam

49,88 EUR/t

---

(1)  Positiv præmie på 14 EUR/t indbefattet (artikel 5, stk. 3, i forordning (EU) nr. 642/2010).

(2)  Negativ præmie på 10 EUR/t (artikel 5, stk. 3, i forordning (EU) nr. 642/2010).

(3)  Negativ præmie på 30 EUR/t (artikel 5, stk. 3, i forordning (EU) nr. 642/2010).

---

DIREKTIVER

| 30.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 198/30 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 198/30

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2011/73/EU

af 29. juli 2011

om ændring af bilag I og V til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/121/EF om betegnelser for tekstilprodukter med henblik på tilpasning til den tekniske udvikling

(EØS-relevant tekst)

EUROPA–KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/121/EF af 14. januar 2009 om betegnelser for tekstilprodukter (1), særlig artikel 15, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I direktiv 2008/121/EF fastlægges regler for etikettering eller mærkning af produkter for så vidt angår deres tekstilfiberindhold, der skal sikre, at forbrugernes interesser beskyttes. Tekstilprodukter kan kun markedsføres i EU, hvis de er i overensstemmelse med nævnte direktivs bestemmelser. |
| --- | --- |

(1)

I direktiv 2008/121/EF fastlægges regler for etikettering eller mærkning af produkter for så vidt angår deres tekstilfiberindhold, der skal sikre, at forbrugernes interesser beskyttes. Tekstilprodukter kan kun markedsføres i EU, hvis de er i overensstemmelse med nævnte direktivs bestemmelser.

| (2) | På baggrund af de seneste resultater fra en teknisk arbejdsgruppe er det nødvendigt for at tilpasse direktiv 2008/121/EF til den tekniske udvikling at tilføje polypropylen/polyamid-bikomponentfiber til den fortegnelse over fibre, der findes i bilag I og V til nævnte direktiv. |
| --- | --- |

(2)

På baggrund af de seneste resultater fra en teknisk arbejdsgruppe er det nødvendigt for at tilpasse direktiv 2008/121/EF til den tekniske udvikling at tilføje polypropylen/polyamid-bikomponentfiber til den fortegnelse over fibre, der findes i bilag I og V til nævnte direktiv.

| (3) | Direktiv 2008/121/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(3)

Direktiv 2008/121/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (4) | Foranstaltningerne i dette direktiv er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for Direktiverne om Betegnelser for og Mærkning af Tekstilprodukter — |
| --- | --- |

(4)

Foranstaltningerne i dette direktiv er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for Direktiverne om Betegnelser for og Mærkning af Tekstilprodukter —

VEDTAGET DETTE DIREKTIV:

Artikel 1

I direktiv 2008/121/EF foretages følgende ændringer:

| 1) | I bilag I tilføjes følgende nr. 49:







  »49 | polypropylen/polyamid bikomponentfiber | en bikomponentfiber opbygget af mellem 10 og 25 vægtprocent polyamidfibriller indlagt i polypropylenmatrix« |
| --- | --- | --- | --- |

1)

I bilag I tilføjes følgende nr. 49:

»49

polypropylen/polyamid bikomponentfiber

en bikomponentfiber opbygget af mellem 10 og 25 vægtprocent polyamidfibriller indlagt i polypropylenmatrix«

| 2) | I bilag V tilføjes følgende nr. 49:







  »49. | Polypropylen/polyamid bikomponentfiber | 1,00«. |
| --- | --- | --- | --- |

2)

I bilag V tilføjes følgende nr. 49:

»49.

Polypropylen/polyamid bikomponentfiber

1,00«.

Artikel 2

1.   Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 30. juli 2012. De tilsender straks Kommissionen disse love og bestemmelser.

Lovene og bestemmelserne skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

2.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 3

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 4

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 29. juli 2011.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 19 af 23.1.2009, s. 29.

1

---

| 30.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 198/32 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 198/32

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2011/74/EU

af 29. juli 2011

om ændring af bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 96/73/EF om visse metoder til kvantitativ analyse af binære tekstilfiberblandinger med henblik på tilpasning til den tekniske udvikling

(EØS-relevant tekst)

EUROPA–KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 96/73/EF af 16. december 1996 om visse metoder til kvantitativ analyse af binære tekstilfiberblandinger (1), særlig artikel 5, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/121/EF af 14. januar 2009 om betegnelser for tekstilprodukter (2) etiketteres tekstilprodukter for at angive deres fiberblanding, og produkternes overensstemmelse med angivelserne på etiketten kontrolleres ved analyse. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/121/EF af 14. januar 2009 om betegnelser for tekstilprodukter (2) etiketteres tekstilprodukter for at angive deres fiberblanding, og produkternes overensstemmelse med angivelserne på etiketten kontrolleres ved analyse.

| (2) | Direktiv 96/73/EF indeholder bestemmelser om ensartede metoder til kvantitativ analyse af binære tekstilfiberblandinger. |
| --- | --- |

(2)

Direktiv 96/73/EF indeholder bestemmelser om ensartede metoder til kvantitativ analyse af binære tekstilfiberblandinger.

| (3) | På baggrund af de seneste resultater fra en teknisk arbejdsgruppe blev direktiv 2008/121/EF tilpasset til den tekniske udvikling ved at tilføje polypropylen/polyamid-bikomponentfiber til listen over fibre i bilag I og V til nævnte direktiv. |
| --- | --- |

(3)

På baggrund af de seneste resultater fra en teknisk arbejdsgruppe blev direktiv 2008/121/EF tilpasset til den tekniske udvikling ved at tilføje polypropylen/polyamid-bikomponentfiber til listen over fibre i bilag I og V til nævnte direktiv.

| (4) | Derfor er det nødvendigt at definere ensartede undersøgelsesmetoder for polypropylen/polyamid-bikomponentfiber. |
| --- | --- |

(4)

Derfor er det nødvendigt at definere ensartede undersøgelsesmetoder for polypropylen/polyamid-bikomponentfiber.

| (5) | Direktiv 96/73/EF bør ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(5)

Direktiv 96/73/EF bør ændres i overensstemmelse hermed.

| (6) | Foranstaltningerne i dette direktiv er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for Direktiverne om Betegnelser for og Mærkning af Tekstilprodukter — |
| --- | --- |

(6)

Foranstaltningerne i dette direktiv er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for Direktiverne om Betegnelser for og Mærkning af Tekstilprodukter —

VEDTAGET DETTE DIREKTIV:

Artikel 1

Bilag II til direktiv 96/73/EF ændres som angivet i bilaget til nærværende direktiv.

Artikel 2

1.   Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest 30. juli 2012. De tilsender straks Kommissionen disse love og bestemmelser.

Lovene og bestemmelserne skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

2.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af nærværende direktiv.

Artikel 3

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 4

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 29. juli 2011.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EFT L 32 af 3.2.1997, s. 1.

1

(2)  EUT L 19 af 23.1.2009, s. 29.

2

---

BILAG

I kapitel 2 i bilag II til direktiv 96/73/EF foretages følgende ændringer:

| 1) | Oversigtstabellen affattes således:
  »2.   OVERSIGTSTABEL








  Metode | Anvendelsesområde (1) | Reagens |
| --- | --- | --- | --- |
| Opløselig komponent | Uopløselig komponent |
| 1. | Acetat | Visse andre fibre | Acetone |
| 2. | Visse proteinfibre | Visse andre fibre | Hypochlorit |
| 3. | Viskose, cupro eller visse typer af modal | Visse andre fibre | Myresyre og zinkchlorid |
| 4. | Polyamid eller nylon | Visse andre fibre | 80 % myresyre (m/m) |
| 5. | Acetat | Visse andre fibre | Benzylalkohol |
| 6. | Triacetat eller polylactid | Visse andre fibre | Dichlormethan |
| 7. | Visse cellulosefibre | Visse andre fibre | 75 % svovlsyre (m/m) |
| 8. | Polyacrylfibre, visse modacrylfibre eller visse polychloridfibre | Visse andre fibre | Dimethylformamid |
| 9. | Visse polychloridfibre | Visse andre fibre | Kuldisulfid/acetone 55,5/44,5 v/v |
| 10. | Acetat | Visse andre fibre | Iseddikesyre |
| 11. | Silke, polyamid eller nylon | Visse andre fibre | 75 % svovlsyre (m/m) |
| 12. | Jute | Visse fibre af animalsk oprindelse | Kvælstofbestemmelsesmetode |
| 13. | Polypropylen | Visse andre fibre | Xylen |
| 14. | Visse fibre | Visse andre fibre | Koncentreret svovlsyre |
| 15. | Polychloridfibre, visse modacryltyper, visse elasthantyper, acetat, triacetat | Visse andre fibre | Cyclohexanon |
| 16. | Melamin | Visse andre fibre | 90 % myresyre (m/m), varm |

1)

Oversigtstabellen affattes således:

»2.   OVERSIGTSTABEL

Metode

Anvendelsesområde (1)

Reagens

Opløselig komponent

Uopløselig komponent

1.

Acetat

Visse andre fibre

Acetone

2.

Visse proteinfibre

Visse andre fibre

Hypochlorit

3.

Viskose, cupro eller visse typer af modal

Visse andre fibre

Myresyre og zinkchlorid

4.

Polyamid eller nylon

Visse andre fibre

80 % myresyre (m/m)

5.

Acetat

Visse andre fibre

Benzylalkohol

6.

Triacetat eller polylactid

Visse andre fibre

Dichlormethan

7.

Visse cellulosefibre

Visse andre fibre

75 % svovlsyre (m/m)

8.

Polyacrylfibre, visse modacrylfibre eller visse polychloridfibre

Visse andre fibre

Dimethylformamid

9.

Visse polychloridfibre

Visse andre fibre

Kuldisulfid/acetone 55,5/44,5 v/v

10.

Acetat

Visse andre fibre

Iseddikesyre

11.

Silke, polyamid eller nylon

Visse andre fibre

75 % svovlsyre (m/m)

12.

Jute

Visse fibre af animalsk oprindelse

Kvælstofbestemmelsesmetode

13.

Polypropylen

Visse andre fibre

Xylen

14.

Visse fibre

Visse andre fibre

Koncentreret svovlsyre

15.

Polychloridfibre, visse modacryltyper, visse elasthantyper, acetat, triacetat

Visse andre fibre

Cyclohexanon

16.

Melamin

Visse andre fibre

90 % myresyre (m/m), varm

| 2) | Punkt 1.2 under metode nr. 1 affattes således:






  »2. | uld (1), dyrehår (2 og 3), silke (4), bomuld (5), hør (7), hamp (8), jute (9), abaca (10), alfa (11), kokos (12), gyvel (13), ramie (14), sisal (15), cupro (21), modal (22), regenererede proteinfibre (23), viskose (25), polyacryl (26), polyamid eller nylon (30), polyester (35), polypropylen (37), elastomultiester (46), elastolefin (47), melamin (48) og polypropylen/polyamid-bikomponentfiber (49). |
| --- | --- | --- |

2)

Punkt 1.2 under metode nr. 1 affattes således:

»2.

uld (1), dyrehår (2 og 3), silke (4), bomuld (5), hør (7), hamp (8), jute (9), abaca (10), alfa (11), kokos (12), gyvel (13), ramie (14), sisal (15), cupro (21), modal (22), regenererede proteinfibre (23), viskose (25), polyacryl (26), polyamid eller nylon (30), polyester (35), polypropylen (37), elastomultiester (46), elastolefin (47), melamin (48) og polypropylen/polyamid-bikomponentfiber (49).

Denne metode er under ingen omstændigheder anvendelig på overfladeacetylerede acetatfibre.«

| 3) | Punkt 1.2 under metode nr. 2 affattes således:






  »2. | bomuld (5), cupro (21), viskose (25), polyacryl (26), polychloridfibre (27), polyamid eller nylon (30), polyester (35), polypropylen (37), elasthan (43), glasfibre (44), elastomultiester (46), elastolefin (47), melamin (48) og polypropylen/polyamid-bikomponentfiber (49). |
| --- | --- | --- |

3)

Punkt 1.2 under metode nr. 2 affattes således:

»2.

bomuld (5), cupro (21), viskose (25), polyacryl (26), polychloridfibre (27), polyamid eller nylon (30), polyester (35), polypropylen (37), elasthan (43), glasfibre (44), elastomultiester (46), elastolefin (47), melamin (48) og polypropylen/polyamid-bikomponentfiber (49).

Er der tale om flere typer af proteinfibre, giver metoden disses totalmængde, men ikke de procentvise andele.«

| 4) | I metode nr. 3 foretages følgende ændringer:






  a) | Titlen affattes således:

  »VISKOSE, CUPRO ELLER VISSE TYPER AF MODAL OG VISSE ANDRE FIBRE


  (metode med anvendelse af myresyre og zinkchlorid)« |
| --- | --- | --- |

4)

I metode nr. 3 foretages følgende ændringer:

a)

Titlen affattes således:

»VISKOSE, CUPRO ELLER VISSE TYPER AF MODAL OG VISSE ANDRE FIBRE

(metode med anvendelse af myresyre og zinkchlorid)«

| b) | Punkt 1.2 affattes således:






  »2. | bomuld (5), polypropylen (37), elastolefin (47) og melamin (48). |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 1.2 affattes således:

»2.

bomuld (5), polypropylen (37), elastolefin (47) og melamin (48).

Konstateres tilstedeværelsen af modalfibre, skal der udføres et forforsøg for at undersøge, om de er opløselige i reagenset.

Denne metode kan ikke anvendes for blandinger, i hvilke bomulden er forandret ved et for stærkt kemisk angreb, eller såfremt viskose- eller cuprofibrene ikke mere er fuldt opløselige på grund af tilstedeværelsen af visse farvestoffer eller appreturmidler, der ikke har kunnet fjernes fuldstændigt.«

| c) | Punkt 5 affattes således:
  »5.   BEREGNING OG ANGIVELSE AF RESULTATET
  Beregn resultaterne som beskrevet i de almindelige anvisninger. Værdien »d« udgør 1,00, undtagen for bomuld, hvor værdien »d« = 1,02, og for melamin, hvor værdien »d« = 1,01.« |
| --- | --- |

c)

Punkt 5 affattes således:

»5.   BEREGNING OG ANGIVELSE AF RESULTATET

Beregn resultaterne som beskrevet i de almindelige anvisninger. Værdien »d« udgør 1,00, undtagen for bomuld, hvor værdien »d« = 1,02, og for melamin, hvor værdien »d« = 1,01.«

| 5) | I metode nr. 5 foretages følgende ændringer:






  a) | Titlen affattes således:

  »ACETATFIBRE OG VISSE ANDRE FIBRE


  (Benzylalkoholmetode)« |
| --- | --- | --- |

5)

I metode nr. 5 foretages følgende ændringer:

a)

Titlen affattes således:

»ACETATFIBRE OG VISSE ANDRE FIBRE

(Benzylalkoholmetode)«

| b) | Punkt 1.2 affattes således:






  »2. | triacetat (24), polypropylen (37), elastolefin (47), melamin (48) og polypropylen/polyamid-bikomponentfiber (49).« |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 1.2 affattes således:

»2.

triacetat (24), polypropylen (37), elastolefin (47), melamin (48) og polypropylen/polyamid-bikomponentfiber (49).«

| 6) | I metode nr. 6 foretages følgende ændringer:






  a) | Titlen affattes således:

  »TRIACET- ELLER POLYAKTIDFIBRE OG VISSE ANDRE FIBRE


  (Dichlormethanmetode)« |
| --- | --- | --- |

6)

I metode nr. 6 foretages følgende ændringer:

a)

Titlen affattes således:

»TRIACET- ELLER POLYAKTIDFIBRE OG VISSE ANDRE FIBRE

(Dichlormethanmetode)«

| b) | Punkt 1.2 affattes således:






  »2. | uld (1), dyrehår (2 og 3), silke (4), bomuld (5), cupro (21), modal (22), viskose (25), polyacryl (26), polyamid eller nylon (30), polyester (35), polypropylen (37), glasfibre (44), elastomultiester (46), elastolefin (47), melamin (48) og polypropylen/polyamid-bikomponentfiber (49). |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 1.2 affattes således:

»2.

uld (1), dyrehår (2 og 3), silke (4), bomuld (5), cupro (21), modal (22), viskose (25), polyacryl (26), polyamid eller nylon (30), polyester (35), polypropylen (37), glasfibre (44), elastomultiester (46), elastolefin (47), melamin (48) og polypropylen/polyamid-bikomponentfiber (49).

Bemærk:

Triacetatfibre, der som følge af en speciel efterbehandling er delvis forsæbede, er ikke fuldt opløselige i reagenset. I så fald kan metoden ikke anvendes.«

| 7) | I metode nr. 7 foretages følgende ændringer:






  a) | Titlen affattes således:

  »VISSE CELLULOSEFIBRE OG VISSE ANDRE FIBRE


  (Metode med 75 % svovlsyre)« |
| --- | --- | --- |

7)

I metode nr. 7 foretages følgende ændringer:

a)

Titlen affattes således:

»VISSE CELLULOSEFIBRE OG VISSE ANDRE FIBRE

(Metode med 75 % svovlsyre)«

| b) | Punkt 1.2 affattes således:






  »2. | polyester (35), polypropylen (37), elastomultiester (46), elastolefin (47) og polypropylen/polyamid-bikomponentfiber (49).« |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 1.2 affattes således:

»2.

polyester (35), polypropylen (37), elastomultiester (46), elastolefin (47) og polypropylen/polyamid-bikomponentfiber (49).«

| c) | Punkt 5 affattes således:
  »5.   BEREGNING OG ANGIVELSE AF RESULTATET
  Beregn resultaterne som beskrevet i de almindelige anvisninger. Værdien »d« udgør 1,00 undtagen for polypropylen/polyamid-bikomponentfiber, hvor værdien »d« udgør 1,01.« |
| --- | --- |

c)

Punkt 5 affattes således:

»5.   BEREGNING OG ANGIVELSE AF RESULTATET

Beregn resultaterne som beskrevet i de almindelige anvisninger. Værdien »d« udgør 1,00 undtagen for polypropylen/polyamid-bikomponentfiber, hvor værdien »d« udgør 1,01.«

| 8) | Punkt 1.2 under metode nr. 8 affattes således:






  »2. | uld (1), dyrehår (2 og 3), silke (4), bomuld (5), cupro (21), modal (22), viskose (25), polyamid eller nylon (30), polyester (35), polypropylen (37), elastomultiester (46), elastolefin (47), melamin (48) og polypropylen/polyamid-bikomponentfiber (49). |
| --- | --- | --- |

8)

Punkt 1.2 under metode nr. 8 affattes således:

»2.

uld (1), dyrehår (2 og 3), silke (4), bomuld (5), cupro (21), modal (22), viskose (25), polyamid eller nylon (30), polyester (35), polypropylen (37), elastomultiester (46), elastolefin (47), melamin (48) og polypropylen/polyamid-bikomponentfiber (49).

Den finder ligeledes anvendelse på polyacryl- og visse modacrylfibre, der er behandlet med præmetalliserede farvestoffer (komplexfarvestoffer), dog ikke med efterchromerede farvestoffer.«

| 9) | Punkt 1.2 under metode nr. 9 affattes således:






  »2. | uld (1), dyrehår (2 og 3), silke (4), bomuld (5), cupro (21), modal (22), viskose (25), polyacryl (26), polyamid eller nylon (30), polyester (35), polypropylen (37), glasfibre (44), elastomultiester (46), melamin (48) og polypropylen/polyamid bikomponentfiber (49). |
| --- | --- | --- |

9)

Punkt 1.2 under metode nr. 9 affattes således:

»2.

uld (1), dyrehår (2 og 3), silke (4), bomuld (5), cupro (21), modal (22), viskose (25), polyacryl (26), polyamid eller nylon (30), polyester (35), polypropylen (37), glasfibre (44), elastomultiester (46), melamin (48) og polypropylen/polyamid bikomponentfiber (49).

Er uld- eller silkeindholdet over 25 %, anvendes metode nr. 2.

Er indholdet af polyamid eller nylon større end 25 % i blandingen, anvendes metode nr. 4.«

| 10) | I metode nr. 10 foretages følgende ændringer:






  a) | Titlen affattes således:

  »ACETATFIBRE OG VISSE ANDRE FIBRE


  (Iseddikesyremetode)« |
| --- | --- | --- |

10)

I metode nr. 10 foretages følgende ændringer:

a)

Titlen affattes således:

»ACETATFIBRE OG VISSE ANDRE FIBRE

(Iseddikesyremetode)«

| b) | Punkt 1.2 affattes således:






  »2. | visse polychloridfibre (27), dvs. polyvinylchloridfibre, også efterchlorerede, polypropylen (37), elastolefin (47), melamin (48) og polypropylen/polyamid-bikomponentfiber (49).« |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 1.2 affattes således:

»2.

visse polychloridfibre (27), dvs. polyvinylchloridfibre, også efterchlorerede, polypropylen (37), elastolefin (47), melamin (48) og polypropylen/polyamid-bikomponentfiber (49).«

| 11) | I metode nr. 11 foretages følgende ændringer:






  a) | Titlen affattes således:

  »SILKE ELLER POLYAMID OG VISSE ANDRE FIBRE


  (Metode med 75 % svovlsyre)« |
| --- | --- | --- |

11)

I metode nr. 11 foretages følgende ændringer:

a)

Titlen affattes således:

»SILKE ELLER POLYAMID OG VISSE ANDRE FIBRE

(Metode med 75 % svovlsyre)«

| b) | Punkt 1 affattes således:
  »1.   ANVENDELSESOMRÅDE
  Denne metode skal, efter at bestanddele, der ikke er fibre, er fjernet, anvendes for binære blandinger af:






  1. | silke (4) eller polyamid eller nylon (30)
  med |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 1 affattes således:

»1.   ANVENDELSESOMRÅDE

Denne metode skal, efter at bestanddele, der ikke er fibre, er fjernet, anvendes for binære blandinger af:

1.

silke (4) eller polyamid eller nylon (30)

med

| 2. | uld (1), dyrehår (2 og 3), polypropylen (37), elastolefin (47), melamin (48) og polypropylen/polyamid-bikomponentfiber (49).« |
| --- | --- |

2.

uld (1), dyrehår (2 og 3), polypropylen (37), elastolefin (47), melamin (48) og polypropylen/polyamid-bikomponentfiber (49).«

| c) | Punkt 2 affattes således:
  »2.   PRINCIP
  Silken eller polyamid- eller nylonfibrene i en kendt tørvægt af blandingen opløses ved hjælp af 75 % svovlsyre.
  Restproduktet samles, vaskes, tørres og vejes. Dets — om nødvendigt korrigerede — vægt udtrykkes i procent af blandingens tørvægt. Andelen af tør silke eller polyamid eller nylon beregnes som differencen.« |
| --- | --- |

c)

Punkt 2 affattes således:

»2.   PRINCIP

Silken eller polyamid- eller nylonfibrene i en kendt tørvægt af blandingen opløses ved hjælp af 75 % svovlsyre.

Restproduktet samles, vaskes, tørres og vejes. Dets — om nødvendigt korrigerede — vægt udtrykkes i procent af blandingens tørvægt. Andelen af tør silke eller polyamid eller nylon beregnes som differencen.«

| d) | Punkt 4 affattes således:
  »4.   UDFØRELSE
  De i den almindelige del givne anvisninger følges ved anvendelse af følgende fremgangsmåde: | Prøven, der er anbragt i en mindst 200 ml-Erlenmeyerkolbe med indslebet glasprop, tilsættes 100 ml 75 % svovlsyre pr. gram prøve, og proppen sættes i. Kolben rystes kraftig og henstår i 30 minutter ved stuetemperatur. Derefter rystes den igen og henstår i 30 minutter. Kolben rystes en sidste gang, og kolbens indhold overføres til den tarerede glasfilterdigel. Eventuelt tilbageblevne fibre i kolben skylles ud med 75 % svovlsyre. Restproduktet udvaskes i filterdigelen successivt med 50 ml fortyndet svovlsyre, 50 ml vand og 50 ml fortyndet ammoniak. Fibrene skal forblive i kontakt med væsken i ca. ti minutter, før der suges. Til sidst skylles med vand, idet fibrene forbliver i vandet i ca. 30 minutter. Restvæsken fjernes ved sugning, og digel og restprodukt tørres, afkøles og vejes. |
| --- | --- | --- |

d)

Punkt 4 affattes således:

»4.   UDFØRELSE

De i den almindelige del givne anvisninger følges ved anvendelse af følgende fremgangsmåde:

Prøven, der er anbragt i en mindst 200 ml-Erlenmeyerkolbe med indslebet glasprop, tilsættes 100 ml 75 % svovlsyre pr. gram prøve, og proppen sættes i. Kolben rystes kraftig og henstår i 30 minutter ved stuetemperatur. Derefter rystes den igen og henstår i 30 minutter. Kolben rystes en sidste gang, og kolbens indhold overføres til den tarerede glasfilterdigel. Eventuelt tilbageblevne fibre i kolben skylles ud med 75 % svovlsyre. Restproduktet udvaskes i filterdigelen successivt med 50 ml fortyndet svovlsyre, 50 ml vand og 50 ml fortyndet ammoniak. Fibrene skal forblive i kontakt med væsken i ca. ti minutter, før der suges. Til sidst skylles med vand, idet fibrene forbliver i vandet i ca. 30 minutter. Restvæsken fjernes ved sugning, og digel og restprodukt tørres, afkøles og vejes.

| | Hvis der er tale om binære blandinger af polyamid med polypropylen/polyamid-bikomponentfiber, vaskes restproduktet på filterdigelen to gange, hver gang med 50 ml reagens med 75 % svovlsyre, efter filtrering af fibrene gennem den tarerede filterdigel og før udførelse af den beskrevne vaskeprocedure.« |
| --- | --- |

Hvis der er tale om binære blandinger af polyamid med polypropylen/polyamid-bikomponentfiber, vaskes restproduktet på filterdigelen to gange, hver gang med 50 ml reagens med 75 % svovlsyre, efter filtrering af fibrene gennem den tarerede filterdigel og før udførelse af den beskrevne vaskeprocedure.«

| e) | Punkt 5 og 6 affattes således:
  »5.   BEREGNING OG ANGIVELSE AF RESULTATET
  Beregn resultaterne som beskrevet i de almindelige anvisninger. Værdien »d« udgør 1,00, undtagen for uld, hvor værdien »d« = 0,985, for polypropylen/polyamid-bikomponentfiber, hvor værdien »d« = 1,005, og for melamin, hvor værdien »d« = 1,01.
  6.   NØJAGTIGHED
  Ved homogene tekstilfiberblandinger er sikkerhedsgrænserne for de efter denne metode opnåede resultater maksimalt ± 1 ved en statistisk sikkerhed på 95 %, undtagen for binære blandinger af polyamid med polypropylen/polyamid-bikomponentfibre, hvor sikkerhedsgrænserne for resultaterne maksimalt er ± 2.« |
| --- | --- |

e)

Punkt 5 og 6 affattes således:

»5.   BEREGNING OG ANGIVELSE AF RESULTATET

Beregn resultaterne som beskrevet i de almindelige anvisninger. Værdien »d« udgør 1,00, undtagen for uld, hvor værdien »d« = 0,985, for polypropylen/polyamid-bikomponentfiber, hvor værdien »d« = 1,005, og for melamin, hvor værdien »d« = 1,01.

6.   NØJAGTIGHED

Ved homogene tekstilfiberblandinger er sikkerhedsgrænserne for de efter denne metode opnåede resultater maksimalt ± 1 ved en statistisk sikkerhed på 95 %, undtagen for binære blandinger af polyamid med polypropylen/polyamid-bikomponentfibre, hvor sikkerhedsgrænserne for resultaterne maksimalt er ± 2.«

| 12) | I metode nr. 14 foretages følgende ændringer:






  a) | Titlen affattes således:

  »VISSE FIBRE OG VISSE ANDRE FIBRE


  (Metode med anvendelse af koncentreret svovlsyre)« |
| --- | --- | --- |

12)

I metode nr. 14 foretages følgende ændringer:

a)

Titlen affattes således:

»VISSE FIBRE OG VISSE ANDRE FIBRE

(Metode med anvendelse af koncentreret svovlsyre)«

| b) | Punkt 1.2 affattes således:






  »2. | polychloridfibre (27) baseret på homopolymerer af vinylchlorid, også efterchlorerede, polypropylen (37), elastolefin (47), melamin (48) og polypropylen/polyamid-bikomponentfiber (49). |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 1.2 affattes således:

»2.

polychloridfibre (27) baseret på homopolymerer af vinylchlorid, også efterchlorerede, polypropylen (37), elastolefin (47), melamin (48) og polypropylen/polyamid-bikomponentfiber (49).

De modacryler, der kan komme på tale, er dem, som giver en klar opløsning ved nedsænkning i koncentreret svovlsyre (relativ massefylde 1,84 ved 20 °C).

Denne metode kan anvendes i stedet for metode 8 og 9.«

| c) | Punkt 2 affattes således
  »2.   PRINCIP
  Den andel, der består af andre komponenter end polychloridfibre, polypropylen, elastolefin, melamin eller polypropylen/polyamid-bikomponentfiber (dvs. de fibre, der er nævnt i punkt 1.1), fjernes fra en kendt tørvægt af blandingen ved opløsning i koncentreret svovlsyre (relativ massefylde 1,84 ved 20 °C). Restproduktet, der består af polychloridfibre, polypropylen, elastolefin, melamin eller polypropylen/polyamid-bikomponentfiber, opsamles, vaskes, tørres og vejes, og dets — om nødvendigt korrigerede — vægt udtrykkes i procent af blandingens tørvægt. Den andel, der udgøres af en anden komponent, beregnes som differencen.« |
| --- | --- |

c)

Punkt 2 affattes således

»2.   PRINCIP

Den andel, der består af andre komponenter end polychloridfibre, polypropylen, elastolefin, melamin eller polypropylen/polyamid-bikomponentfiber (dvs. de fibre, der er nævnt i punkt 1.1), fjernes fra en kendt tørvægt af blandingen ved opløsning i koncentreret svovlsyre (relativ massefylde 1,84 ved 20 °C). Restproduktet, der består af polychloridfibre, polypropylen, elastolefin, melamin eller polypropylen/polyamid-bikomponentfiber, opsamles, vaskes, tørres og vejes, og dets — om nødvendigt korrigerede — vægt udtrykkes i procent af blandingens tørvægt. Den andel, der udgøres af en anden komponent, beregnes som differencen.«

| d) | Punkt 5 affattes således:
  »5.   BEREGNING OG ANGIVELSE AF RESULTATET
  Beregn resultaterne som beskrevet i de almindelige anvisninger. Værdien »d« udgør 1,00 undtagen for melamin og polypropylen/polyamid-bikomponentfiber, hvor værdien »d« udgør 1,01.« |
| --- | --- |

d)

Punkt 5 affattes således:

»5.   BEREGNING OG ANGIVELSE AF RESULTATET

Beregn resultaterne som beskrevet i de almindelige anvisninger. Værdien »d« udgør 1,00 undtagen for melamin og polypropylen/polyamid-bikomponentfiber, hvor værdien »d« udgør 1,01.«

| 13) | I metode nr. 16 foretages følgende ændringer:






  a) | Titlen affattes således:

  »MELAMIN OG VISSE ANDRE FIBRE


  (Metode, der indebærer anvendelse af varm myresyre)« |
| --- | --- | --- |

13)

I metode nr. 16 foretages følgende ændringer:

a)

Titlen affattes således:

»MELAMIN OG VISSE ANDRE FIBRE

(Metode, der indebærer anvendelse af varm myresyre)«

| b) | Punkt 1.2 affattes således:






  »2. | bomuld (5), aramid (31) og polypropylen (37).« |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 1.2 affattes således:

»2.

bomuld (5), aramid (31) og polypropylen (37).«

---

(1)  Detaljeret liste over fibre for hver metode.«

---

AFGØRELSER

| 30.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 198/37 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 198/37

---

RÅDETS AFGØRELSE 2011/483/FUSP

af 28. juli 2011

om ændring og forlængelse af afgørelse 2010/96/FUSP om Den Europæiske Unions militærmission for at bidrage til uddannelsen af somaliske sikkerhedsstyrker (EUTM Somalia)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 28 og artikel 43, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 15. februar 2010 vedtog Rådet afgørelse 2010/96/FUSP om Den Europæiske Unions militærmission for at bidrage til uddannelsen af somaliske sikkerhedsstyrker (1). |
| --- | --- |

(1)

Den 15. februar 2010 vedtog Rådet afgørelse 2010/96/FUSP om Den Europæiske Unions militærmission for at bidrage til uddannelsen af somaliske sikkerhedsstyrker (1).

| (2) | Den 31. marts 2010 vedtog Rådet afgørelse 2010/197/FUSP om iværksættelse af Den Europæiske Unions militærmission for at bidrage til uddannelsen af somaliske sikkerhedsstyrker (EUTM Somalia) (2). |
| --- | --- |

(2)

Den 31. marts 2010 vedtog Rådet afgørelse 2010/197/FUSP om iværksættelse af Den Europæiske Unions militærmission for at bidrage til uddannelsen af somaliske sikkerhedsstyrker (EUTM Somalia) (2).

| (3) | Den 20. juli 2011 godkendte Rådet det reviderede krisestyringskoncept for EUTM Somalia. |
| --- | --- |

(3)

Den 20. juli 2011 godkendte Rådet det reviderede krisestyringskoncept for EUTM Somalia.

| (4) | Den 28. april 2011 omtalte De Forenede Nationers generalsekretær (FN's generalsekretær) i sin rapport S/2011/277 til Sikkerhedsrådet landvindingerne og fremskridtene ad sikkerhedssporet og nævnte den uddannelse, som EU havde varetaget. FN's generalsekretær anbefaler, at der fokuseres på en videreudvikling af Somalias sikkerhedssektorinstitutioner, og især, at de nationale sikkerhedsstyrkers kommando- og kontrolstrukturer forbedres. |
| --- | --- |

(4)

Den 28. april 2011 omtalte De Forenede Nationers generalsekretær (FN's generalsekretær) i sin rapport S/2011/277 til Sikkerhedsrådet landvindingerne og fremskridtene ad sikkerhedssporet og nævnte den uddannelse, som EU havde varetaget. FN's generalsekretær anbefaler, at der fokuseres på en videreudvikling af Somalias sikkerhedssektorinstitutioner, og især, at de nationale sikkerhedsstyrkers kommando- og kontrolstrukturer forbedres.

| (5) | Den 21. april 2011 aflagde formanden for Kommissionen for Den Afrikanske Union (AU) rapport om situationen i Somalia til Freds- og Sikkerhedsrådet. Han fremhævede resultaterne på sikkerhedsområdet og anmodede om, at uddannelsesstøtten videreføres. |
| --- | --- |

(5)

Den 21. april 2011 aflagde formanden for Kommissionen for Den Afrikanske Union (AU) rapport om situationen i Somalia til Freds- og Sikkerhedsrådet. Han fremhævede resultaterne på sikkerhedsområdet og anmodede om, at uddannelsesstøtten videreføres.

| (6) | I skrivelse af 4. maj 2011 til Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik gav Somalias premierminister udtryk for, at Somalias føderale overgangsregering påskønner EU's støtte, og gentog dens fulde tilsagn om at opbygge en kommando- og kontrolstruktur for de nationale sikkerhedsstyrker, beskytte civilbefolkningen og integrere forskellige militser og klanstyrker i de nationale sikkerhedsstyrker. |
| --- | --- |

(6)

I skrivelse af 4. maj 2011 til Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik gav Somalias premierminister udtryk for, at Somalias føderale overgangsregering påskønner EU's støtte, og gentog dens fulde tilsagn om at opbygge en kommando- og kontrolstruktur for de nationale sikkerhedsstyrker, beskytte civilbefolkningen og integrere forskellige militser og klanstyrker i de nationale sikkerhedsstyrker.

| (7) | Den føderale overgangsregerings påskønnelse blev atter nævnt på mødet i det fælles sikkerhedsudvalg den 23. juni 2011 i Kampala. |
| --- | --- |

(7)

Den føderale overgangsregerings påskønnelse blev atter nævnt på mødet i det fælles sikkerhedsudvalg den 23. juni 2011 i Kampala.

| (8) | På det fælles konsultationsmøde mellem AU's PSC og EU's PSC den 10. maj 2011 i Addis Abeba gav AU udtryk for sin tilfredshed med støtten fra EUTM Somalia til opbygningen af professionelle og samlede nationale sikkerhedsstyrker i Somalia. |
| --- | --- |

(8)

På det fælles konsultationsmøde mellem AU's PSC og EU's PSC den 10. maj 2011 i Addis Abeba gav AU udtryk for sin tilfredshed med støtten fra EUTM Somalia til opbygningen af professionelle og samlede nationale sikkerhedsstyrker i Somalia.

| (9) | Politiske og militære myndigheder i Uganda har udtrykt deres tilfredshed med partnerskabet med EU (og Amerikas Forenede Stater) og deres vilje til at fortsætte uddannelsesforanstaltningerne. |
| --- | --- |

(9)

Politiske og militære myndigheder i Uganda har udtrykt deres tilfredshed med partnerskabet med EU (og Amerikas Forenede Stater) og deres vilje til at fortsætte uddannelsesforanstaltningerne.

| (10) | I medfør af artikel 5 i protokollen om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, deltager Danmark ikke i udarbejdelsen og gennemførelsen af Unionens afgørelser og aktioner, som har indvirkning på forsvarsområdet. Danmark deltager ikke i gennemførelsen af denne afgørelse og deltager derfor ikke i finansieringen af denne operation. |
| --- | --- |

(10)

I medfør af artikel 5 i protokollen om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, deltager Danmark ikke i udarbejdelsen og gennemførelsen af Unionens afgørelser og aktioner, som har indvirkning på forsvarsområdet. Danmark deltager ikke i gennemførelsen af denne afgørelse og deltager derfor ikke i finansieringen af denne operation.

| (11) | EUTM Somalia bør forlænges yderligere — |
| --- | --- |

(11)

EUTM Somalia bør forlænges yderligere —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Afgørelse 2010/96/FUSP ændres således:

| 1) | Artikel 1, stk. 1 og 2, affattes således:
  »1.   For fortsat at kunne bidrage til at styrke Somalias føderale overgangsregering som en fungerende regering, der tjener alle Somalias borgere, skal en EU-militæruddannelsesmission (EUTM Somalia) bidrage til udviklingen af den somaliske sikkerhedssektor ved at tilbyde de nationale sikkerhedsstyrker militæruddannelse. Uddannelsen vil fokusere på at udvikle de nationale sikkerhedsstyrkers kommando og kontrol, specialiserede kapaciteter og selvuddannelseskapaciteter med henblik på at overføre EU's uddannelsesekspertise til lokale aktører. EUTM Somalia vil fortsætte med at operere i tæt samarbejde og samordning med det internationale samfunds øvrige aktører, navnlig De Forenede Nationer, Amisom og Amerikas Forenede Stater og Uganda, i overensstemmelse med den føderale overgangsregerings krav, der er enighed om.
  2.   EU's militæruddannelse, der gennemføres med henblik herpå, finder fortsat fortrinsvis sted i Uganda i overensstemmelse med de politiske mål for EU-missionen om at bidrage til uddannelsen af de somaliske sikkerhedsstyrker som defineret i det reviderede krisestyringskoncept, der blev godkendt af Rådet den 20. juli 2011. Elementer i EUTM Somalia placeres desuden i Nairobi og Bruxelles.« |
| --- | --- |

1)

Artikel 1, stk. 1 og 2, affattes således:

»1.   For fortsat at kunne bidrage til at styrke Somalias føderale overgangsregering som en fungerende regering, der tjener alle Somalias borgere, skal en EU-militæruddannelsesmission (EUTM Somalia) bidrage til udviklingen af den somaliske sikkerhedssektor ved at tilbyde de nationale sikkerhedsstyrker militæruddannelse. Uddannelsen vil fokusere på at udvikle de nationale sikkerhedsstyrkers kommando og kontrol, specialiserede kapaciteter og selvuddannelseskapaciteter med henblik på at overføre EU's uddannelsesekspertise til lokale aktører. EUTM Somalia vil fortsætte med at operere i tæt samarbejde og samordning med det internationale samfunds øvrige aktører, navnlig De Forenede Nationer, Amisom og Amerikas Forenede Stater og Uganda, i overensstemmelse med den føderale overgangsregerings krav, der er enighed om.

2.   EU's militæruddannelse, der gennemføres med henblik herpå, finder fortsat fortrinsvis sted i Uganda i overensstemmelse med de politiske mål for EU-missionen om at bidrage til uddannelsen af de somaliske sikkerhedsstyrker som defineret i det reviderede krisestyringskoncept, der blev godkendt af Rådet den 20. juli 2011. Elementer i EUTM Somalia placeres desuden i Nairobi og Bruxelles.«

| 2) | Artikel 2, stk. 1, affattes således:
  »1.   Oberst Michael BEARY udnævnes hermed til øverstbefalende for EU-missionen med virkning fra den 9. august 2011.« |
| --- | --- |

2)

Artikel 2, stk. 1, affattes således:

»1.   Oberst Michael BEARY udnævnes hermed til øverstbefalende for EU-missionen med virkning fra den 9. august 2011.«

| 3) | I artikel 10 foretages følgende ændringer:






  a) | stk. 2 affattes således:
  »2.   Det finansielle referencegrundlag for de fælles udgifter til EU-militærmissionen for perioden indtil den 9. august 2011 beløber sig til 4,8 mio. EUR. Den procentdel af referencebeløbet, der er omhandlet i artikel 32, stk. 3, i Athena, er 60 %.« |
| --- | --- | --- |

3)

I artikel 10 foretages følgende ændringer:

a)

stk. 2 affattes således:

»2.   Det finansielle referencegrundlag for de fælles udgifter til EU-militærmissionen for perioden indtil den 9. august 2011 beløber sig til 4,8 mio. EUR. Den procentdel af referencebeløbet, der er omhandlet i artikel 32, stk. 3, i Athena, er 60 %.«

| b) | der tilføjes følgende stykke:
  »3.   Det finansielle referencegrundlag for de fælles udgifter til EU-militærmissionen for perioden fra den 9. august 2011 beløber sig til 4,8 mio. EUR. Den procentdel af referencebeløbet, der er omhandlet i artikel 32, stk. 3, i Athena, er 30 %.« |
| --- | --- |

b)

der tilføjes følgende stykke:

»3.   Det finansielle referencegrundlag for de fælles udgifter til EU-militærmissionen for perioden fra den 9. august 2011 beløber sig til 4,8 mio. EUR. Den procentdel af referencebeløbet, der er omhandlet i artikel 32, stk. 3, i Athena, er 30 %.«

| 4) | Artikel 12, stk. 2, affattes således:
  »2.   EU-militærmissionen afsluttes i 2012 efter to uddannelsesperioder på seks måneder og tilbagesendelse af EU-enhederne og -personalet til Europa.« |
| --- | --- |

4)

Artikel 12, stk. 2, affattes således:

»2.   EU-militærmissionen afsluttes i 2012 efter to uddannelsesperioder på seks måneder og tilbagesendelse af EU-enhederne og -personalet til Europa.«

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 28. juli 2011.

På Rådets vegne

M. DOWGIELEWICZ

Formand

---

(1)  EUT L 44 af 19.2.2010, s. 16.

1

(2)  EUT L 87 af 7.4.2010, s. 33.

2

---

| 30.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 198/39 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 198/39

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE

af 11. juli 2011

om en formular for oplysninger vedrørende Natura 2000-lokaliteter

(meddelt under nummer K(2011) 4892)

(2011/484/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (1), særlig artikel 4, stk. 1, andet afsnit,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF af 30. november 2009 om beskyttelse af vilde fugle (2), særlig artikel 4, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I artikel 3, stk. 1, i direktiv 92/43/EØF hedder det, at Natura 2000-nettet ligeledes omfatter de særligt beskyttede områder, som medlemsstaterne har udlagt i medfør af Rådets direktiv 79/409/EØF (3). |
| --- | --- |

(1)

I artikel 3, stk. 1, i direktiv 92/43/EØF hedder det, at Natura 2000-nettet ligeledes omfatter de særligt beskyttede områder, som medlemsstaterne har udlagt i medfør af Rådets direktiv 79/409/EØF (3).

| (2) | For hver Natura 2000-lokalitet skal formularen omfatte et kort over lokaliteten, dens navn, beliggenhed og udstrækning samt de data, der er fremkommet ved anvendelse af kriterierne for udvælgelse af lokaliteten. |
| --- | --- |

(2)

For hver Natura 2000-lokalitet skal formularen omfatte et kort over lokaliteten, dens navn, beliggenhed og udstrækning samt de data, der er fremkommet ved anvendelse af kriterierne for udvælgelse af lokaliteten.

| (3) | Formularen fungerer som dokumentation for Natura 2000-nettet. |
| --- | --- |

(3)

Formularen fungerer som dokumentation for Natura 2000-nettet.

| (4) | Indholdet af Natura 2000-standardformularen bør derfor opdateres regelmæssigt med udgangspunkt i den bedste information, der er til rådighed om lokaliteten i nettet, således at Kommissionen kan udfylde sin koordineringsrolle og i henhold til artikel 9 i direktiv 92/43/EØF jævnligt vurdere Natura 2000's bidrag til opfyldelsen af målene som fastsat i artikel 2 og 3 i direktivet. |
| --- | --- |

(4)

Indholdet af Natura 2000-standardformularen bør derfor opdateres regelmæssigt med udgangspunkt i den bedste information, der er til rådighed om lokaliteten i nettet, således at Kommissionen kan udfylde sin koordineringsrolle og i henhold til artikel 9 i direktiv 92/43/EØF jævnligt vurdere Natura 2000's bidrag til opfyldelsen af målene som fastsat i artikel 2 og 3 i direktivet.

| (5) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 20 i direktiv 92/43/EØF — |
| --- | --- |

(5)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 20 i direktiv 92/43/EØF —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Formularen til transmission af information om Natura 2000-nettet, den såkaldte »Natura 2000-standardformular«, er indeholdt i bilaget.

Artikel 2

Beslutning 97/266/EF (4) ophæves.

Artikel 3

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 11. juli 2011.

På Kommissionens vegne

Janez POTOČNIK

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 206, 22.7.1992, s. 7.

1

(2)  EUT L 20 af 26.1.2010, s. 7.

2

(3)  EUT L 103 af 25.4.1979, s. 1.

3

(4)  EFT L 107 af 24.4.1997, s. 1.

4

---

BILAG

NATURA 2000

STANDARDFORMULAR

Rådets direktiv 2009/147/EF om beskyttelse af vilde fugle samt Rådets direktiv 92/43/EØF om bevaring af naturtyper og vilde dyr og planter

STANDARDFORMULAR

For særlige beskyttelsesområder (SPA), foreslåede lokaliteter af fællesskabsbetydning (pSCI), lokaliteter af fællesskabsbetydning (SCI) og særlige bevaringsområder (SAC)

1.   IDENTIFIKATION AF LOKALITETEN

Image

2.   LOKALITETENS BELIGGENHED

Image

3.   MILJØOPLYSNINGER

Image

Image

Image

4.   BESKRIVELSE AF LOKALITETEN

Image

Image

5.   LOKALITETENS BESKYTTELSESMÆSSIGE STATUS (VALGFRIT)

Image

6.   FORVALTNING AF LOKALITETER

Image

7.   KORT OVER LOKALITETEN

Image

STANDARDFORMULAR

FORKLARENDE BEMÆRKNINGER

INDHOLDSFORTEGNELSE

INDLEDNING

| 1. | KORTLÆGNING AF LOKALITETER |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Lokalitetstype |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Lokalitetskode |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Lokalitetens betegnelse |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Dato for første udfyldelse |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Dato for opdatering |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Respondent |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Datoer for lokalitetens beskrivelse og udpegning/klassificering |
| --- | --- |

1.7.

| 2. | LOKALITETENS BELIGGENHED |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Lokalitetens midtpunkt |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Lokalitetens overfladeareal |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Procentdel af havområde på lokaliteten |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Lokalitetens længde (valgfrit) |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Administrativ områdekode og navn |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Biogeografisk(e) område(r) |
| --- | --- |

2.6.

| 3. | ØKOLOGISKE OPLYSNINGER |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Naturtyper præsenteret på lokaliteten og vurdering af lokaliteten i relation hertil |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Arter omfattet af direktiv 2009/147/EF, artikel 4, og arter omfattet af direktiv 92/43/EØF, samt vurdering af lokaliteten i relation hertil |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Andre vigtige plante- og dyrearter (valgfrit) |
| --- | --- |

3.3.

| 4. | BESKRIVELSE AF LOKALITETEN |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | Generelle lokalitetskarakteristika |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Kvalitet og betydning |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Trusler, pres og aktiviteter med indvirkning på lokaliteten |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Ejerforhold (valgfrit) |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Dokumentation (valgfrit) |
| --- | --- |

4.5.

| 5. | LOKALITETENS BESKYTTELSESMÆSSIGE STATUS (VALGFRIT) |
| --- | --- |

5.

| 5.1. | Beskyttelsesmæssig status på nationalt og regionalt plan |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Relation mellem lokaliteten og andre lokaliteter (tilgrænsende lokaliteter og lokaliteter, som hører til andre udpegede typer) |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Udpegning af lokalitet |
| --- | --- |

5.3.

| 6. | FORVALTNING AF LOKALITET |
| --- | --- |

6.

| 6.1. | Instans ansvarlig for forvaltningen af lokaliteten |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Forvaltningsplan |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Bevaringsforanstaltninger (valgfrit) |
| --- | --- |

6.3.

| 7. | KORT OVER LOKALITETEN |
| --- | --- |

7.

Appendiks

Forkortelser

| EF | De Europæiske Fællesskaber |
| --- | --- |
| EØF | Det Europæiske Økonomiske Fællesskab |
| GIS | Geografisk informationssystem |
| INSPIRE | Infrastruktur for geografisk information i Europa |
| pSCI | Foreslået lokalitet af fællesskabsbetydning (proposed Site of Community Importance) |
| SCI | Lokalitet af fællesskabsbetydning (Sites of Community Importance) |
| SAC | Særligt bevaringsområde (Special Area of Conservation) |
| SDF | Standardformular (Standard Data Form) |
| SPA | Særligt beskyttelsesområde (Special Protection Area) |

EF

De Europæiske Fællesskaber

EØF

Det Europæiske Økonomiske Fællesskab

GIS

Geografisk informationssystem

INSPIRE

Infrastruktur for geografisk information i Europa

pSCI

Foreslået lokalitet af fællesskabsbetydning (proposed Site of Community Importance)

SCI

Lokalitet af fællesskabsbetydning (Sites of Community Importance)

SAC

Særligt bevaringsområde (Special Area of Conservation)

SDF

Standardformular (Standard Data Form)

SPA

Særligt beskyttelsesområde (Special Protection Area)

INDLEDNING

NATURA 2000 er det økologiske net til bevaring af vilde dyre- og plantearter samt naturlige habitater af fællesskabsbetydning inden for Unionen. Det udgøres af lokaliteter i henhold til fugledirektivet, som blev vedtaget i 1979 (direktiv 2009/147/EF), og habitatdirektivet som vedtaget i 1992 (direktiv 92/43/EØF).

Omfanget af oplysningerne om habitater og arter af fællesskabsbetydning er afgørende for den succes, NATURA 2000 kan få. Der er således brug for data og information i en struktureret og sammenlignelig formular.

Det retslige grundlag for tilvejebringelse af data til gennemførelse af denne etape af NATURA 2000 findes i habitatdirektivet, artikel 4, hvorefter »oplysningerne skal omfatte et kort over området, dets navn, beliggenhed og udstrækning, samt data fremkommet ved anvendelse af de særlige kriterier i bilag III (etape 1) og indgives på en formular udarbejdet af Kommissionen efter fremgangsmåden i artikel 21«. I henhold til fugledirektivets artikel 4, stk. 3, skal medlemsstaterne allerede sende »alle relevante oplysninger til Kommissionen, således at denne kan tage passende initiativer til den samordning, som er nødvendig for at de i stk. 1 og 2 (i artikel 4) omhandlede områder kan udgøre et samlet hele, der imødekommer behovet for beskyttelse af de pågældende arter i det geografiske sø- og landområde, hvor dette direktiv finder anvendelse«.

Standardformularens formål og anvendelse

Hovedmålene med NATURA 2000-standardformularen (SDF) og den hermed forbundne database er:

| 1) | at tilvejebringe de nødvendige oplysninger, som sætter Kommissionen i stand til sammen med medlemsstaterne at samordne foranstaltninger til skabelse af et sammenhængende NATURA 2000-net, og vurdere dets virkning for bevaringen af levesteder i bilag I og levesteder for arter, som er opført i bilag II i direktiv 92/43/EØF, samt for fugle opført i bilag I og andre migrerende fuglearter, som er omfattet af direktiv 2009/147/EF |
| --- | --- |

1)

at tilvejebringe de nødvendige oplysninger, som sætter Kommissionen i stand til sammen med medlemsstaterne at samordne foranstaltninger til skabelse af et sammenhængende NATURA 2000-net, og vurdere dets virkning for bevaringen af levesteder i bilag I og levesteder for arter, som er opført i bilag II i direktiv 92/43/EØF, samt for fugle opført i bilag I og andre migrerende fuglearter, som er omfattet af direktiv 2009/147/EF

| 2) | at opdatere fællesskabslister over LAF'er i henhold til habitatdirektivet |
| --- | --- |

2)

at opdatere fællesskabslister over LAF'er i henhold til habitatdirektivet

| 3) | at tilvejebringe oplysninger, som kan danne grundlag for Kommissionens beslutninger til sikring af, at NATURA 2000-nettet inddrages i Kommissionens politik på andre områder og i dens aktiviteter navnlig i forbindelse med forhold omkring regionale spørgsmål, landbrug, energi, transport og turisme, |
| --- | --- |

3)

at tilvejebringe oplysninger, som kan danne grundlag for Kommissionens beslutninger til sikring af, at NATURA 2000-nettet inddrages i Kommissionens politik på andre områder og i dens aktiviteter navnlig i forbindelse med forhold omkring regionale spørgsmål, landbrug, energi, transport og turisme,

| 4) | at bistå Kommissionen og relevante udvalg med at bestemme, hvilke aktioner der skal finansieres under LIFE+-forordningen og andre finansielle instrumenter, hvor oplysninger om bevaring af områder vil kunne fremme beslutningsprocessen, |
| --- | --- |

4)

at bistå Kommissionen og relevante udvalg med at bestemme, hvilke aktioner der skal finansieres under LIFE+-forordningen og andre finansielle instrumenter, hvor oplysninger om bevaring af områder vil kunne fremme beslutningsprocessen,

| 5) | at stille en sammenhængende og brugbar formular til rådighed med henblik på udveksling og kommunikation af information om Natura 2000-lokaliteter i overensstemmelse med bestemmelserne i INSPIRE-forordningen og anden fællesskabslovgivning og aftaler vedrørende adgang til information (f.eks. Århuskonventionen) |
| --- | --- |

5)

at stille en sammenhængende og brugbar formular til rådighed med henblik på udveksling og kommunikation af information om Natura 2000-lokaliteter i overensstemmelse med bestemmelserne i INSPIRE-forordningen og anden fællesskabslovgivning og aftaler vedrørende adgang til information (f.eks. Århuskonventionen)

| 6) | til anvendelse i forbindelse med forskning, planlægning og til andre formål inden for støtte til bevaringspolitikken |
| --- | --- |

6)

til anvendelse i forbindelse med forskning, planlægning og til andre formål inden for støtte til bevaringspolitikken

| 7) | som pålidelig reference og informationskilde til vurdering af specifikke problemer i tilfælde af potentielle overtrædelser af fællesskabslovgivningen. |
| --- | --- |

7)

som pålidelig reference og informationskilde til vurdering af specifikke problemer i tilfælde af potentielle overtrædelser af fællesskabslovgivningen.

SDF'erne, som udgør dokumentationen under NATURA 2000-nettet på fællesskabsplan, anses som en vigtig informationskilde i forhold til alle disse formål. Dokumentationen skal derfor være genstand for rimelige opdateringer for at kunne opfylde de mange formål på hensigtsmæssig vis. Det anbefales således, at medlemsstaterne jævnligt opdaterer dokumentationen på grundlag af den bedste tilgængelige information. Eksempelvis resultater fra overvågning i henhold til artikel 11, forvaltningsplanlægning, konsekvensvurderinger osv. kan være kilden til ny information, som skal afspejles i de opdaterede SDF'er. Direktivet kræver dog ikke udtrykkeligt detaljeret overvågning af hver lokalitet uafhængigt at overvågningen i henhold til artikel 11 i habitatdirektivet.

Mens nogle af medlemsstaternes ændringer i SDF'en kan have juridiske konsekvenser (f.eks. ændringer, der indføres i fællesskabslisterne i henhold til Kommissionens beslutning), anses reviderede indtastninger i SDF'erne som sådan ikke som havende automatiske juridiske effekter i sig selv: En arts forsvinden fra en lokalitet tolkes eksempelvis ikke nødvendigvis som resultatet af en upassende forvaltning og medfører derfor ikke automatisk juridiske foranstaltninger. Endvidere betyder information oplyst i SDF'en vedrørende trusler og pres med negative virkninger på en lokalitet ikke, at en medlemsstat ikke opfylder sine forpligtelser, da disse oplysninger skal ses i en sammenhæng.

Den reviderede standardformular

Den første »standardformular« (SDF) blev vedtaget i 1997 (beslutning 97/266/EF). I 2008 udtrykte medlemsstater og Kommissionen, at der var behov for at forbedre, strømline og modernisere datastrømmen i henhold til de to direktiver, og der blev i denne sammenhæng påbegyndt en revision af SDF'en. Dette blev gjort i tæt samarbejde med medlemsstaterne inden for en teknisk arbejdsgruppe (»ekspertgruppe for afrapportering«).

SDF'en blev revideret med henblik på at forbedre tilgængeligheden til og kvaliteten af de data, der udtrykkeligt var brug for inden for NATURA 2000-nettet. Nogle dele af den gamle formular blev således fjernet, da de var blevet overflødige. Der tages i denne sammenhæng navnlig højde for den forbedrede tilgængelighed af digitale geodata inden for infrastrukturerne for geodata. Derudover blev visse huller udfyldt (f.eks. information om procentdelen af havområder inden for lokaliteterne), og der skete nødvendige forbedringer af datastrukturen for de økologiske oplysninger.

Endnu en årsag til revisionen var den hurtige udvikling af informationsteknologien inden for dataforvaltning (f.eks. automatiske kvalitetskontroller eller den præcise sporing af forandringer mellem leverancer) samt den øgede tilgængelighed af digital geografisk information og analyseredskaber. Der er således ikke et krav om papirkort længere, og dataene skal udelukkende leveres i elektronisk form.

Dokumentet indeholder information om de forskellige datafelter i SDF'en samt om den nødvendige geografiske information, og det illustreres, hvordan felterne skal udfyldes.

Referenceportal for NATURA 2000

Nogle af elementerne vil dog set over tid blive ændret, og der vil forekomme ændringer som følge af de tekniske fremskridt. Disse elementer ses i en »referenceportal for NATURA 2000«, hvor de opdateres og står til rådighed. Disse elementer vedrører: referencedokumenter (f.eks. arternes koder), teknisk støttemateriale (f.eks. datamodel, ansøgninger) samt retningslinjer til sikring af en ensartet anvendelse af SDF'en i alle medlemsstater og til præcisering af de tekniske og administrative procedurer vedrørende indsendelse af data til Kommissionen. Idet referenceportalen udgør en vigtig del af SDF-dokumentationen, skal enhver tilpasning eller ændring af disse dokumenter i portalen, som henhører under GD Miljøs og Udvalget for Bevarelse af Naturtypers ansvarsområde (se bilaget), forhåndsgodkendes af Udvalget for Bevarelse af Naturtyper (1). Referenceportalen findes på Kommissionens websted for GD Miljø. Referencedokumenterne i portalen er anført i bilaget.

Natura 2000-standardformular og -database

Alle foreslåede, udpegede eller klassificerede lokaliteter skal have en udfyldt standardformular. Undertiden kan der være en forbindelse mellem en eller flere Natura 2000-lokaliteter. I figur 1 vises de tre relevante forbindelser mellem to Natura 2000-lokaliteter. Hvis to lokaliteter overlapper hinanden (men de ikke er identiske), eller den ene ligger inde i den anden, skal der udfyldes to særskilte formularer.

Alle felter i SDF'en skal udfyldes, medmindre andet er angivet.

1.   KORTLÆGNING AF LOKALITETER

1.1.   Lokalitetstype

Denne kode bestående af ét tegn angiver enten, at lokaliteten er en lokalitet i henhold til habitatdirektivet (pSCI, SCI eller SAC) eller et klassificeret særligt beskyttelsesområde (SPA) eller begge. Hvis SCI og SPA overlapper hinanden, men ikke er identiske, anses lokaliteterne som separate objekter.

Figur 1

Mulige forbindelser mellem lokaliteterne

| | A | Udpeget SPA
  En formular for SPA'en udfyldes |
| --- | --- | --- |
| | B | pSCI, SCI eller SAC
  En formular for pSCI/SCI/SAC'en udfyldes |
| | C | Område for pSCI/SCI/SAC er det samme som udpeget SPA
  En formular for både (pSCI/SCI/SAC) og SPA udfyldes |
| | | Hvis SCI og SPA overlapper hinanden, men ikke er identiske, anses lokaliteterne som separate. En formular udfyldes for hver af lokaliteterne. |

Image

A

Udpeget SPA

En formular for SPA'en udfyldes

Image

B

pSCI, SCI eller SAC

En formular for pSCI/SCI/SAC'en udfyldes

Image

C

Område for pSCI/SCI/SAC er det samme som udpeget SPA

En formular for både (pSCI/SCI/SAC) og SPA udfyldes

Image

Hvis SCI og SPA overlapper hinanden, men ikke er identiske, anses lokaliteterne som separate. En formular udfyldes for hver af lokaliteterne.

1.2.   Lokalitetskode

Hver lokalitet genkendes på en unik kode, som består af ni tegn og to dele:

| 1) | De første to tegn udgør landekoden. Anvend fællesskabsbestemmelsen for anvendelse af ISO 3166-landekoden på to bogstaver (se referenceportalen) (2). |
| --- | --- |

1)

De første to tegn udgør landekoden. Anvend fællesskabsbestemmelsen for anvendelse af ISO 3166-landekoden på to bogstaver (se referenceportalen) (2).

| 2) | De øvrige syv tegn, hvormed hver lokalitet tildeles en alfanumerisk kode, baseret på et logisk og sammenhængende system, fastlægges af den ansvarlige nationale myndighed. Da koderne fungerer som det identificerende element for lokaliteterne, skal de være uændrede over tid. |
| --- | --- |

2)

De øvrige syv tegn, hvormed hver lokalitet tildeles en alfanumerisk kode, baseret på et logisk og sammenhængende system, fastlægges af den ansvarlige nationale myndighed. Da koderne fungerer som det identificerende element for lokaliteterne, skal de være uændrede over tid.

1.3.   Lokalitetens betegnelse

Områdets navn angives på det lokale sprog. Herved undgås oversættelsesproblemer, og eksisterende data i nationale eller lokale baser kan overføres direkte. Specielle tegn (f.eks. græsk eller kyrillisk) skal omskrives til det latinske alfabet. Skriv ikke lokalitetens betegnelse med versaler (f.eks. »Gave de Pau« IKKE »GAVE DE PAU«).

1.4.   Dato for første udfyldelse

Her angives datoen for, hvornår oplysningerne er udfyldt i SDF'en. Datafeltet består af året (fire tal) efterfulgt af måned angivet numerisk (to tal).

Eksempel: 199305: data udfyldt i maj 1993.

I tilfælde af en udvidelse ændres lokalitetens »dato for første udfyldelse« ikke, da denne dato kun anvendes til den første indsendelse af lokaliteten. Skriv i stedet datoen for udvidelsen i feltet »dato for opdatering« (se 1.5).

1.5.   Dato for opdatering

Her angives datoen for, hvornår oplysninger om lokaliteten sidst er ændret, i samme format som for datoen i eksempel 1.4. Hvis der er tale om oplysninger om en ny lokalitet, skal opdateringsfeltet stå tomt. Hvis oplysningerne er blevet opdateret flere gange, indeholder feltet datoen for den seneste ændring af informationen.

1.6.   Respondent

Her indtastes de officielle kontaktoplysninger på den organisation (f.eks. den kompetente administrative myndighed), som udfyldte informationen i dokumentet. Respondenten skal være kontaktstedet i tilfælde af tekniske spørgsmål. Respondenterne kan være en »funktion« inden for organisationen (f.eks. stilling inden for en enhed).

1.7.   Datoer for lokalitetens beskrivelse og udpegning/klassificering

Der kan inddrages tre obligatoriske datoer: datoen for lokalitetens klassificering som SPA, datoen for forslaget om lokaliteten til SCI og datoen for den nationale udpegning af lokaliteten som SAC. Underfelterne angiver året og måneden for disse datoer. Hvis en lokalitet er udpeget og senere udvidet, angives året for første registrering og senest registrerede samlede areal.

Datoen, hvor lokaliteten blev bekræftet som SCI, er valgfri for medlemsstaterne. Datoen for vedtagelse af denne relevante fællesskabsliste dokumenteres af GD Miljø.

Indtast den nationale juridiske reference for udpegningen af SCA/SPA'en i det pågældende tomme felt. Yderligere forklaringer kan gives i feltet »Forklaringer« til valgfri fritekst, f.eks. for datoerne for klassificering eller udpegning af lokaliteter, der oprindeligt blev udgjort af separate SPA'er og/eller SCI'er.

2.   LOKALITETENS BELIGGENHED

2.1.   Lokalitetens midtpunkt

De geografiske koordinater (længde- og breddegrad) for områdets midtpunkt angives i decimalgrader. Længdegradsværdierne vest for Greenwichmeridianen angives som negativ værdi, mens værdierne øst for angives som positive værdier (dette bekræftes ved at anvende +-tegnet eller forstås ved manglende fortegn).

For lokaliteter bestående af flere adskilte områder angives koordinaterne for det vigtigste delområde (af praktiske hensyn foreslår vi at anvende det største område). De indtastede koordinater for lokaliteten skal ligge inden for lokaliteten. Der skal udvises forsigtighed ved automatisk generering af centerkoordinaterne. I nedenstående eksempel består en lokalitet af flere polygoner. Det første billede a) viser et eksempel, hvor koordinaterne er blevet oprettet automatisk, men bemærk dog, at koordinaten for den største polygon ligger uden for polygonen. På det andet billede b) er der genereret en enkelt koordinat for den største lokalitet, selvom denne ligger uden for lokaliteten. På det tredje billede c) oprettes der en koordinat for den største lokalitet, og koordinaten ligger inden for polygonen. Det er kun det sidste eksempel c), der er korrekt (3).

Image

Konvertering fra grader, minutter og sekunder (DMS) er lige ud af landevejen. En DMS-værdi konverteres til decimalgrader ved hjælp af formlen (D + M/60 + S/3600), f.eks. længdegrad 9° 15′ 30′′ VEST, breddegrad 54° 36′ 30′′ bliver til længdegrad -9.2583, breddegrad 54.6083.

2.2.   Lokalitetens overfladeareal

Indtast det mest præcise overfladeareal i hektar. Der må bruges decimaler. Hvis overfladearealet ikke er muligt, indtastes længden på lokaliteten i felt 2.4 (lokalitetens længde). I dette tilfælde efterlades kun feltet lokalitetens overfladeareal tomt.

Huler: Medlemsstaterne opfordres til at indtaste det forventede overfladeareal for huler, så vidt dette er muligt. Ellers udfyldes felt 2.4.

Hvis områdets areal med tiden er ændret, angives det senest registrerede samlede areal.

2.3.   Procentdel af havområde på lokaliteten

Procentdelen af havområdet på lokaliteten skal angives. Den kystlinjedefinition, der anvendes til definition af havets grænse, skal følge international (f.eks. FN-konvention om lov om havet — UNCLOS) eller national lovgivning. Alle medlemsstater skal indsende en beskrivelse af den anvendte grænse til Kommissionen. Derefter vil denne beskrivelse kunne findes i referenceportalen (f.eks. »området under grænsen for forårslavvande«).

Lav et skøn, hvis der ikke foreligger præcise data. Hvis procentdelen af havområdet på lokaliteten med tiden er ændret, angives den seneste procentdel.

2.4.   Lokalitetens længde (valgfrit)

Feltet udfyldes, hvis længden er relevant (f.eks. klinter). Længden angives i kilometer.

Hvis overfladearealet ikke er angivet i felt 2.2, skal den anslåede lokalitetslængde angives her.

Hvis områdets længde med tiden er ændret, angives den senest registrerede samlede længde.

2.5.   Administrativ områdekode og navn

Eurostat har udviklet et standardiseret hierarkisk kodesystem for regioner i Unionen, til brug for statistiske data. Kodesystemet skal anvendes ved alle aktiviteter i Kommissionen, hvori indgår regionale koder (se Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1059/2003 (4)). For en fuldstændig beskrivelse henvises til Eurostats websted.

NUTS-koderne niveau 2 indtastes for hver lokalitet. En kode er obligatorisk. Hvis en lokalitet strækker sig over to eller flere regioner, angives et tilsvarende antal koder i databasen på det mest detaljerede niveau. Regionens navn anføres ligeledes. Hvis en lokalitet ikke er omfattet af en NUTS-region, indtastes NUTS-koden for »extra region« (f.eks. en »extra region« i Belgien på niveau 2 ville have en korrekt kode som følger: »BEZZ« og forkert som følger:«BE0«). Koderne kan ses i referenceportalen.

2.6.   Biogeografisk(e) område(r)

Med henvisning til kortet over biogeografiske regioner (se referenceportalen) afkrydses den region/de regioner, hvori lokaliteterne er beliggende. Dette gælder også for havlokaliteter.

I tilfælde af at en lokalitet er placeret i mere end én region, skal det procentuelle areal per region indtastes (valgfrit).

Yderligere oplysninger om havområder: Angivelsen af havområder i SDF'en har praktiske/tekniske årsager og vedrører medlemsstater, hvor et jordbundet biogeografisk område grænser op til to havområder. Dette har ingen konsekvenser. De seneste grænser for de biogeografiske områder og havområder samt koderne kan downloades fra referenceportalen.

3.   ØKOLOGISKE OPLYSNINGER

For lokaliteter klassificeret som SPA i henhold til fugledirektivet indsender medlemsstaterne

| — | alle relevante oplysninger om arter som omhandlet i artikel 4 i fugledirektivet, dvs. arter omhandlet i bilag I, og jævnligt forekommende vandrende arter, som ikke er omfattet af bilag I (afsnit 3.2) (obligatorisk) |
| --- | --- |

—

alle relevante oplysninger om arter som omhandlet i artikel 4 i fugledirektivet, dvs. arter omhandlet i bilag I, og jævnligt forekommende vandrende arter, som ikke er omfattet af bilag I (afsnit 3.2) (obligatorisk)

| — | oplysninger om habitater i bilag I til habitatdirektivet (afsnit 3.1) og plante- og dyrearter i bilag II (afsnit 3.2.c 3.2.g) for hele eller dele af lokaliteten, hvis den er anerkendt som et område af fællesskabsbetydning i medfør af direktiv 92/43/EØF eller samtidigt udpeget som et pSCI/SCI/SAC (valgfrit) |
| --- | --- |

—

oplysninger om habitater i bilag I til habitatdirektivet (afsnit 3.1) og plante- og dyrearter i bilag II (afsnit 3.2.c 3.2.g) for hele eller dele af lokaliteten, hvis den er anerkendt som et område af fællesskabsbetydning i medfør af direktiv 92/43/EØF eller samtidigt udpeget som et pSCI/SCI/SAC (valgfrit)

| — | der bør gives alle andre relevante oplysninger om vigtige plante- og dyrearter (afsnit 3.3) (valgfrit) |
| --- | --- |

—

der bør gives alle andre relevante oplysninger om vigtige plante- og dyrearter (afsnit 3.3) (valgfrit)

| — | for områder, som klassificeres som SPA, og som hverken helt eller delvist anerkendes som værende af fællesskabsbetydning i medfør af direktiv 92/43/EØF, men for hvilke visse oplysninger om habitater eller plante- og dyrearter dog er relevante for bevaringen af den fugleart, som fuglebeskyttelsesområdet er klassificeret for, bør disse oplysninger gives (valgfrit). |
| --- | --- |

—

for områder, som klassificeres som SPA, og som hverken helt eller delvist anerkendes som værende af fællesskabsbetydning i medfør af direktiv 92/43/EØF, men for hvilke visse oplysninger om habitater eller plante- og dyrearter dog er relevante for bevaringen af den fugleart, som fuglebeskyttelsesområdet er klassificeret for, bør disse oplysninger gives (valgfrit).

For lokaliteter i henhold til habitatdirektivet (pSCI/SCI/SAC) skal medlemsstaterne indsende

| — | alle relevante oplysninger om habitater i bilag I (afsnit 3.1) og plante- og dyrearter i bilag II (afsnit 3.2) (obligatorisk) |
| --- | --- |

—

alle relevante oplysninger om habitater i bilag I (afsnit 3.1) og plante- og dyrearter i bilag II (afsnit 3.2) (obligatorisk)

| — | alle relevante oplysninger om fuglearter i bilag I og vandrende arter i medfør at Rådets direktiv 79/409/EØF (afsnit 3.2) for hele eller dele af området, som samtidigt eller senere klassificeres som et SPA (valgfrit) |
| --- | --- |

—

alle relevante oplysninger om fuglearter i bilag I og vandrende arter i medfør at Rådets direktiv 79/409/EØF (afsnit 3.2) for hele eller dele af området, som samtidigt eller senere klassificeres som et SPA (valgfrit)

| — | der bør gives alle andre relevante oplysninger om vigtige plante- og dyrearter (afsnit 3.3) (valgfrit). |
| --- | --- |

—

der bør gives alle andre relevante oplysninger om vigtige plante- og dyrearter (afsnit 3.3) (valgfrit).

3.1.   Naturtyper præsenteret på lokaliteten og vurdering af lokaliteten i relation hertil

i)   Koder og areal for naturtyper i henhold til bilag I inden for lokaliteten

Kode: Her anføres koden bestående af fire tegn for naturtypen i bilag I i direktiv 92/43/EØF. Kun koder som angivet i det gældende bilag I til habitatdirektivet skal finde anvendelse. Koder for undertyper som angivet i tidligere udgaver af fortolkningshåndbogen finder ikke anvendelse.

Prioritetsformer (PF): OBS: Hvis der forekommer prioritetsformer for habitaterne 6210, 7130 og 9430 på lokaliteten (alt efter deres karakteristika kan disse habitater være begge dele — prioritetsform eller ej), angives prioritetsformen ved at indtaste »x« i kolonnen »PF« (se eksemplet nedenfor). Af tekniske årsager erstattes det »*«, der indgår i koden i bilag I, af »x« i denne ekstrakolonne. (Hvis der både forekommer prioritets- og ikkeprioritetsformer på lokaliteten, skal der indtastes separate oplysninger i hver formular.)

Ingen tilstedeværelse (NP) (valgfrit): Hvis et bilag I-naturtype, som lokaliteten oprindeligt blev udpeget for (dvs. som tidligere var til stede), ikke længere eksisterer på lokaliteten, anbefales det på det kraftigste at angive dette ved at indtaste »x« i kolonnen »NP« (alternativ til at slette informationen for denne naturtype fra SDF'en).

Areal: Alle bilag I-habitater på denne specifikke lokalitet skal angives, med arealet angivet i hektar (se figur 2). Muligt at indtaste decimalværdier.

Der forekommer tilfælde, hvor bilag I-habitater kan overlappe hinanden (f.eks. sandbanker inden for en flodmunding). Indtast i dette tilfælde arealet for hvert af habitaterne (indtast f.eks. arealet for flodmundingen og størrelsen på sandbankerne). I disse tilfælde kan det samlede areal for bilag I-habitater overstige lokalitetens areal. Hvis dette ikke anses for muligt, trækkes arealet for det mindste habitat fra arealet for det største areal.

Bemærk: Hvis det skal angives, at et habitat anses som en kandidat for introduktion på lokaliteten, indtastes »-1« i feltet »størrelse«.

Huler: For huler (8310, 8330) kan huleantallet indtastes, hvis det anslåede overfladeareal ikke er tilgængeligt.

Oplysningernes kvalitet: Indtast kvaliteten af målingen i feltet for oplysningernes kvalitet: Angiv så vidt muligt oplysningernes kvalitet: G = »God« (f.eks. baseret på undersøgelser); M = »Moderat« (f.eks. baseret på deldata med en vis grad af ekstrapolering); P = Dårlig (f.eks. anslået).

ii)   Vurderingskriterier for den pågældende naturtype i bilag I (i overensstemmelse med bilag III, afsnit A)

—   REPRÆSENTATIVITET: = A.a) i bilag III: den pågældende naturtypes repræsentativitet på lokaliteten

Kriterium A.a) i bilag III skal bruges på grundlag af håndbogen om fortolkningen af bilag I-naturtyper, som omfatter definitioner, en angivelse af karakteristiske arter og andre relevante oplysninger. Graden af repræsentativitet er målestok for, »hvor typisk« en naturtype er. Om fornødent bør vurderingen også inddrage den pågældende naturtypes repræsentativitet på lokaliteten, enten for en gruppe af naturtyper eller for en bestemt kombination af forskellige naturtyper.

Hvis der ikke foreligger feltdata, dvs. kvantitative data, til sammenligningen, eller hvis kriteriet ikke kan vurderes, kan naturtypen bedømmes skønsmæssigt.

Følgende karaktersystem anvendes:

A:

B:

C:

Desuden skal alle naturtyper på lokaliteten, som ikke er væsentlige, angives i en fjerde kategori:

D:

Angiv »D« (ikke væsentlig tilstedeværelse), hvis der kun forefindes former på et bilag I-habitat, som er af ubetydelig bevaringsværdi. En forekomst, der er gået meget tilbage, for et skovareal, hvor mange af de almindelige arter ikke findes, angives eksempelvis som »D«:

Når naturtypens repræsentativitet på området klassificeres som »D: ikke væsentlig«, skal de øvrige vurderingskriterier for denne naturtype på lokaliteten ikke udfyldes. I så fald skal kriterierne for »relativ overflade«, »bevaringsstatus« og »samlet vurdering« ikke udfyldes.

—   RELATIV OVERFLADE: = A.b) i bilag III: den del af lokaliteten, der er dækket af den pågældende naturtype i forhold til det samlede areal, der er dækket af denne naturtype på det nationale område

Teoretisk må en vurdering af kriterium A.b) bygge på en opmåling af det areal, naturtypen dækker i området, og det samlede areal i det nationale område, som er dækket af denne naturtype. Det kan dog være vanskeligt at foretage sådanne opmålinger, navnlig for så vidt angår det nationale referenceområde.

Kriteriet bør udtrykkes i procent »p«. Uanset om tallene foreligger eller kan tilvejebringes (og procenten således beregnes), eller om resultaterne bygger på det bedst mulige skøn (hvilket er mere sandsynligt), skal »p« angives i intervaller ud fra følgende progressive model:

| A | : | 100 ≥ p > 15 % |
| --- | --- | --- |
| B | : | 15 ≥ p > 2 % |
| C | : | 2 ≥ p > 0 % |

A

:

100 ≥ p > 15 %

B

:

15 ≥ p > 2 %

C

:

2 ≥ p > 0 %

—   BEVARINGSGRAD: = A(c) i bilag III: Bevaringsgraden af og retableringsmuligheden for den pågældende naturtypes struktur og funktioner.

Kriteriet omfatter tre delkriterier:

| i) | bevaringsgrad af struktur |
| --- | --- |

i)

bevaringsgrad af struktur

| ii) | bevaringsgrad af funktioner |
| --- | --- |

ii)

bevaringsgrad af funktioner

| iii) | retableringsmulighed. |
| --- | --- |

iii)

retableringsmulighed.

Selvom delkriterierne kan vurderes særskilt, bør de på grund af deres indbyrdes sammenhæng og afhængighed ved udvælgelse af områder til den nationale liste vurderes i sammenhæng.

i)   Bevaringsgrad af struktur

Dette delkriterium benyttes i forbindelse med håndbogen om fortolkning af bilag I-naturtyper, som omfatter definitioner, lister over karakteristiske arter og andre relevante oplysninger.

Ved sammenligning af strukturen af en naturtype på området med data fra fortolkningshåndbogen (og andet relevant videnskabeligt materiale), og endog med samme naturtype på andre områder, skulle der ved hjælp af det bedst mulige skøn kunne anvendes følgende karaktersystem:

| I. | : | meget god struktur |
| --- | --- | --- |
| II. | : | god struktur |
| III. | : | middelgod eller delvis ødelagt struktur. |

I.

:

meget god struktur

II.

:

god struktur

III.

:

middelgod eller delvis ødelagt struktur.

Når strukturen vurderes som »meget god«, bør kriteriet A.c) som helhed klassificeres som »A: meget god bevaringsstatus«, uafhængigt af hvorledes de øvrige to delkriterier vurderes.

Når strukturen af naturtypen på den pågældende lokalitet ikke vurderes som meget god, vurderes også de øvrige to delkriterier.

ii)   Bevaringsgrad af funktioner

Det kan være vanskeligt at definere og måle naturtypens funktioner i området og deres bevaringsstatus, herunder at gøre dette uafhængigt af andre naturtyper. Bedømmelsen af bevaringsgrad af funktioner kan derfor med fordel ske på grundlag af udsigterne (kapacitet og sandsynlighed) til, hvorvidt naturtypen i det pågældende område kan bevare sin struktur i fremtiden, under hensyntagen både til mulige ugunstige påvirkninger og til alle rimelige og mulige bevaringsaktioner.

| I. | : | meget gode udsigter |
| --- | --- | --- |
| II. | : | gode udsigter |
| III. | : | middelgode eller dårlige udsigter |

I.

:

meget gode udsigter

II.

:

gode udsigter

III.

:

middelgode eller dårlige udsigter

Når elementer vurderes som »I: meget gode« eller »II: gode«, kombineres med bedømmelsen »II: god bevaringsgrad« i første delkriterium, klassificeres kriteriet A.c) som helhed som henholdsvis »A: meget god bevaringsstatus« eller »B: god bevaringsgrad«, uafhængigt af bedømmelsen af tredje delkriterium, som ikke skal behandles yderligere.

Når »III: middelgode eller dårlige udsigter« kombineres med »III: middelgod eller delvis ødelagt struktur« i første delkriterium, klassificeres kriterium A.c) som helhed »C: middelgod eller begrænset bevaringsgrad«, uafhængigt af bedømmelsen af tredje delkriterium, som ikke skal behandles yderligere.

iii)   Retableringsmuligheder

Dette delkriterium anvendes ved bedømmelse af, hvorvidt den pågældende naturtype på lokaliteten kan retableres.

Først skal gennemførligheden vurderes ud fra et videnskabeligt synspunkt. Giver den nuværende videnstand svar på »hvad skal der gøres, og hvordan skal det gøres?«-spørgsmålene? Spørgsmålet kan kun besvares ud fra en omfattende forståelse af naturtypens struktur og funktioner og de konkrete forvaltningsplaner og bestemmelser, der skal til for at retablere området, dvs. stabilisere eller øge den del af lokaliteten, naturtypen dækker, retablere den særlige struktur og de særlige funktioner, som er nødvendige for, at lokaliteten på lang sigt kan bevares, og bevare eller genoprette en gunstig bevaringsstatus for de typiske arter.

Næste spørgsmål, der kan stilles, er om det ud fra et bevaringsmæssigt synspunkt er en omkostningseffektiv løsning. Denne vurdering baseres på graden af trusler mod og sjældenheden af den pågældende naturtype.

Ved anvendelse af det bedst mulige skøn kan følgende karaktersystem anvendes:

| I. | : | retablering kan let gennemføres |
| --- | --- | --- |
| II. | : | retablering er mulig med en vis indsats |
| III. | : | retablering er vanskelig eller umulig. |

I.

:

retablering kan let gennemføres

II.

:

retablering er mulig med en vis indsats

III.

:

retablering er vanskelig eller umulig.

Sammenfatning: vedrørende den samlede vurdering af de tre delkriterier

A: meget god bevaringsstatus

B: god bevaringsstatus

C: middelgod eller begrænset bevaring

—   SAMLET VURDERING = A.d) i bilag III: samlet vurdering af lokalitetens værdi for bevaring af den pågældende naturtype

Dette kriterium henviser til den samlede vurdering af lokalitetens værdi for bevaringen af den pågældende naturtype. Dette kriterium anvendes til en integreret vurdering af de ovennævnte kriterier, under hensyntagen til den betydning, de kan have for den pågældende naturtype. Også andre aspekter kan inddrages i vurderingen af de mest betydningsfulde elementer med henblik på en samlet vurdering af deres gunstige eller ugunstige indvirkning på bevaringen af naturtypen. De »mest betydningsfulde« elementer kan være forskellige fra naturtype til naturtype, både inden for lokaliteten og i tilgrænsende områder, som vil kunne indvirke på naturtypens bevaringsstatus, ejerforhold, gældende retsstatus i området, økologiske relationer mellem de forskellige naturtyper og arter mv.

Ved bedst mulige skøn kan følgende karaktersystem anvendes til en vurdering af naturtypens samlede værdi:

A:

B:

C:

Det skal bemærkes, at standardformularen har til formål at vurdere bevaringen af et habitat eller en art på en specifik lokalitet, mens vurderinger i henhold til artikel 17 vedrører status på tværs af alle lokaliteter i et biogeografisk område i medlemsstaten. Ordet »bevaringsstatus« er defineret i artikel 1, litra e, og 1, litra i, i habitatdirektivet som det begreb, der beskriver den overordnede status for en naturtype eller en art i et biogeografisk område. Denne bevaringsstatus vurderes nu jævnligt inden for rammerne af en 6-årig fremskridtsrapport i henhold til artikel 17 i habitatdirektivet. Vurderingen af lokaliteterne i henhold til kriterierne i bilag III til habitatdirektivet omfatter en vurdering af »bevaringsgraden« for naturtypen eller arten på en specifik lokalitet.

Figur 2

Eksempel på data om naturtyper på lokaliteten og vurdering af lokaliteten i relation hertil (3.1)

| Bilag I Naturtyper | Vurdering af lokaliteten |
| --- | --- |
| Kode | PF | NP | Areal [ha] | Huler | Oplysningernes kvalitet | A | B | C |D | A | B | C |
| Repræsenterbarhed | Relativt areal | Bevarelse | Samlet |
| 7130 | x | | 2 212,70 | | G | B | B | B | B |
| 8310 | | | 0 | 3 | P | C | C | C | C |
| 3150 | | | 921 | | G | A | C | B | C |
| 1110 | | | 1 700 | | P | C | A | A | B |

Bilag I Naturtyper

Vurdering af lokaliteten

Kode

PF

NP

Areal [ha]

Huler

Oplysningernes kvalitet

A | B | C |D

A | B | C

Repræsenterbarhed

Relativt areal

Bevarelse

Samlet

7130

x

2 212,70

G

B

B

B

B

8310

0

3

P

C

C

C

C

3150

921

G

A

C

B

C

1110

1 700

P

C

A

A

B

Figur 3

Eksempel på data om arter som angivet i artikel 4 i fugledirektivet eller anført i bilag II til habitatdirektivet og vurdering af lokaliteten i relation hertil (3.2)

| Arter | Bestand på lokaliteten | Vurdering af lokaliteten |
| --- | --- | --- |
| Group | Kode | Navn | S | NP | Type | Størrelse | Enhed | Kat. | Data | A|B|C|D | A|B|C |
| Min | Maks | | C|R|V|P | G|M|P|DD | Pop. | Bev. | Isol. | Saml |
| B | A038 | Cygnus cygnus | | | w | 800 | 1 000 | I | | M | B | B | C | B |
| B | A038 | Cygnus cygnus | | | c | 1 500 | 1 500 | I | | P | A | B | A | B |
| P | 1903 | Liparis loeselii | | | p | 20 | 30 | I | | G | C | A | C | A |
| I | 1014 | Vertigo angustior | | | p | | | | R | DD | C | B | B | B |

Arter

Bestand på lokaliteten

Vurdering af lokaliteten

Group

Kode

Navn

S

NP

Type

Størrelse

Enhed

Kat.

Data

A|B|C|D

A|B|C

Min

Maks

C|R|V|P

G|M|P|DD

Pop.

Bev.

Isol.

Saml

B

A038

Cygnus cygnus

w

800

1 000

I

M

B

B

C

B

B

A038

Cygnus cygnus

c

1 500

1 500

I

P

A

B

A

B

P

1903

Liparis loeselii

p

20

30

I

G

C

A

C

A

I

1014

Vertigo angustior

p

R

DD

C

B

B

B

3.2.   Arter omfattet af direktiv 2009/147/EF, artikel 4, og arter omfattet af direktiv 92/43/EØF, samt vurdering af lokaliteten i relation hertil

i)   Data vedrørende arters kode, navn og bestand

For lokaliteterne angives gruppen, koden og det latinske navn på alle fuglearter omfattet af direktiv 2/147/EØF, artikel 4, stk. 1 og 2, og på alle plante- og dyrearter omfattet af bilag II til direktiv 92/43/EØF, som findes inden for lokaliteten, med angivelse af bestand på lokaliteten (se nedenfor).

Gruppe: A = Amfibier, B = Fugle, F = Fisk, I = Hvirvelløse dyr, M = Pattedyr, P = Planter, R = Krybdyr

Kode: Koden bestående af fire tegn for hver art findes i referenceportalen.

Følsomhed (S): I dette felt angives, hvorvidt den offentlige tilgængelighed til informationen vedrørende en specifik art kan være til fare for bevaringen heraf, eksempelvis fordi den er genstand for ulovlig indsamling, og den offentlige tilgængelighed af informationen i SDF'en ville øge denne trussel. Indtast »ja« i dette felt, hvis det er tilfældet. Hvis en art angives som følsom, vises tilstedeværelsen af arten på lokaliteten af Kommissionen ikke for offentligheden (eksempelvis ved at offentliggøre denne information i en offentligt tilgængelig database eller på en internetbaseret side). Hvis informationen om tilstedeværelsen af denne art i et specifikt område allerede er tilgængelig for offentligheden, f.eks. onlineinformation, kan angivelsen af arten som følsom ikke retfærdiggøres.

Ingen tilstedeværelse (NP) (valgfrit): Hvis en art, som lokaliteten oprindeligt blev udpeget for (dvs. som tidligere var til stede), ikke længere eksisterer på lokaliteten, anbefales det på det kraftigste at angive dette ved at indtaste »x« i kolonnen »NP« (alternativ til at slette informationen for denne art fra SDF'en). Arter, som ikke har været til stede på lokaliteten, siden direktivet trådte i kraft, samt »historiske forekomster« skal angives.

Bemærk: Arter anses for ikke længere at være til stede på lokaliteten, f.eks. hvis de ikke er blevet observeret på lokaliteten i en længere periode. Tidsperioden kan variere fra art til art. En manglende forekomst på fem år for en art, der er nem at observere, indikerer sandsynligvis, at arten ikke længere forekommer, mens arter, der er svært observerbare, såsom bryofytter eller nogle former for insekter betyder en flerårig manglende observation ikke nødvendigvis en manglende forekomst, såfremt habitatet ikke har ændret sig.

Type: Der anvendes følgende kategorier:

| Fast (p) | : | forekommer hele året på lokaliteten (ikkevandrende arter eller planter, stationær bestand af vandrende arter) |
| --- | --- | --- |
| Reproducerende (r) | : | bruger lokaliteten til at opfostre (f.eks. yngle, redebygning) |
| Koncentration (c) | : | lokaliteten anvendes som mellemstation eller kort anvendelse eller vandrestop eller til at skifte fjer uden for yngleområdet og uden overvintring |
| Overvintring (w) | : | bruger lokaliteten i vinterperioden. |

Fast (p)

:

forekommer hele året på lokaliteten (ikkevandrende arter eller planter, stationær bestand af vandrende arter)

Reproducerende (r)

:

bruger lokaliteten til at opfostre (f.eks. yngle, redebygning)

Koncentration (c)

:

lokaliteten anvendes som mellemstation eller kort anvendelse eller vandrestop eller til at skifte fjer uden for yngleområdet og uden overvintring

Overvintring (w)

:

bruger lokaliteten i vinterperioden.

Hvis en ikkestationær bestand findes på lokaliteten i mere end én sæson, udfyldes de relevante felter for disse »bestandstyper« (se eksempel i figur 3). Da mange dyrearter, navnlig mange fuglearter, eksempelvis er migrerende, kan området have betydning for forskellige aspekter af arternes livscyklus.

Hvis det ikke er muligt at indtaste data for de forskellige årstider, indtastes data for de vigtigste (enten overvintring eller koncentration).

Størrelse: Med hensyn til tætheden oplyses så vidt muligt bestandsdataene. Hvis bestandstørrelsen er kendt, udfyldes begge felter (min og maks) med samme værdi. Hvis det er mere passende at angive et bestandsinterval, udfyldes de anslåede værdier for den lave grænse (min) og den øvre grænse (maks) i dette interval. Hvis et bestandsinterval ikke kendes, men man dog kender dens mindste eller største bestandstørrelse, angives den manglende værdi for intervallet som et skøn. Bemærk, at min- og maks-værdierne skal være et gennemsnit set over en flerårig periode i stedet for yderværdierne.

Hvis det end ikke er muligt at give et nogenlunde skøn over bestandstørrelsen, indtastes bestandstypen (f.eks. fast), og i datakvalitetsfeltet indtastes værdien DD (mangelfulde data). I dette tilfælde kan værdierne for bestandstørrelsen stå tomme, og feltet for tæthedskategorierne kan anvendes i stedet (almindelig (C), sjælden (R), meget sjælden (V) eller til stede (P). Bestandens karakteristika på lokaliteten kan beskrives yderligere i tekstfeltet »Kvalitet og betydning« (4.2), som præciserer arten af bestanden (f.eks. tæt, spredt eller isoleret). Tæthedskategorierne kan anvendes som supplement til bestandstørrelsen.

Bemærk: Hvis det skal angives, at en art anses som en kandidat for introduktion på lokaliteten, indtastes »-1« i feltet »størrelse«.

Enhed: Angiv enheden for bestandsværdien i det relevante felt. De anbefalede enheder er enkelt (= i) eller par (= p). Ellers anvendes de mest præcise enheder, der er til rådighed, i henhold til den standardiserede liste over bestandsenheder og koder som udarbejdet i henhold til artikel 12 og 17 (se referenceportal).

Tæthedskategori (Kat.): se forklaringen ovenfor under »størrelse« – C = almindelig, R = sjælden, V = meget sjælden, P = til stede — dette felt udfyldes, hvis dataene er mangelfulde (DD), eller det ikke er muligt at angive et skøn over bestandstørrelsen, eller som supplement til oplysningen om bestandstørrelsen.

Oplysningernes kvalitet: Angiv datakvaliteten ved hjælp af følgende kode: G = »God« (f.eks. baseret på undersøgelser); M = »Moderat« (f.eks. baseret på deldata med en vis grad af ekstrapolering); P = Dårlig (f.eks. anslået); DD = Mangelfulde data (brug kun denne kategori, hvis der ikke engang kan udledes et skøn over bestandstørrelsen).

ii)   Kriterier for vurdering af området for en given art i artikel 4 i direktiv 2009/147/EF og arter som anført i bilag II til direktiv 92/43/EØF (i overensstemmelse med bilag III, afsnit B)

—   BESTAND: = B.a) i bilag III: Størrelse og tæthed af den bestand af arten, der findes på lokaliteten, i forhold til de bestande, der findes på det nationale område.

Kriteriet indgår i vurderingen af den relative størrelse og tæthed af bestanden i området i forhold til den nationale bestand.

Dette forhold kan være vanskeligt at vurdere. Den bedste løsning er at anføre en procent, som angiver forholdet mellem bestanden i området og bestanden på det nationale område. Som ved kriterium A.b) bør vurderingen bygge på følgende progressive model:

| A | : | 100 % ≥ p > 15 % |
| --- | --- | --- |
| B | : | 15 % ≥ p > 2 % |
| C | : | 2 % ≥ p > 0 %. |

A

:

100 % ≥ p > 15 %

B

:

15 % ≥ p > 2 %

C

:

2 % ≥ p > 0 %.

Når bestande af arten i det pågældende område ikke er væsentlige, bruges en fjerde kategori:

D:

Hvis en art sjældent observeres på en lokalitet, eksempelvis kun en vandrende art, anses dette ikke som en væsentlig bestand og skal markeres som »D«.

Når bestandens repræsentativitet klassificeres som »D: ikke væsentlig«, skal de øvrige vurderingskriterier for denne naturtype på området ikke udfyldes. I så fald skal kriterierne »Bevaringsgrad«, »Isolation i området« og »Samlet vurdering« ikke udfyldes.

—   BEVARINGSGRAD: = B.b) i bilag III: Bevaringsgraden af og retableringsmuligheder for de habitatelementer, der er vigtige for den pågældende art.

Dette kriterium består af to delkriterier:

| i) | bevaringsgrad af habitatelementer af betydning for den pågældende art |
| --- | --- |

i)

bevaringsgrad af habitatelementer af betydning for den pågældende art

| ii) | retableringsmuligheder. |
| --- | --- |

ii)

retableringsmuligheder.

i)   Bevaringsgrad af habitatelementer af betydning for den pågældende art

Kriterium i) baseres på en samlet vurdering af habitatelementer i forbindelse med de biologiske krav fra hver art. For både plante- og dyrearter er elementer i relation til bestandsdynamik mest væsentlige. Der bør foretages en vurdering af naturtypens struktur og visse abiotiske elementer.

Ud fra det bedst mulige skøn vurderes kriteriet som:

| I. | : | meget velbevarede elementer |
| --- | --- | --- |
| II. | : | velbevarede elementer |
| III. | : | middelgodt bevarede eller delvist ødelagte elementer. |

I.

:

meget velbevarede elementer

II.

:

velbevarede elementer

III.

:

middelgodt bevarede eller delvist ødelagte elementer.

Når elementer vurderes som »I: meget velbevarede« eller »II: velbevarede«, klassificeres kriterium B.b) som helhed som henholdsvis »A: meget god bevaringsstatus« eller »B: god bevaringsstatus«, uafhængigt af vurderingen af andre delkriterier.

ii)   Retableringsmuligheder

Vurderingen af dette delkriterium, som kun skal inddrages, når elementernes retableringsmuligheder vurderes som middelgode eller delvist ødelagte, bygger på samme fremgangsmåde som kriterium A.c) iii), med tilføjelse af en vurdering af bestandens levedygtighed. Vurderingen baseres på følgende karaktersystem:

| I. | : | retablering kan let gennemføres, |
| --- | --- | --- |
| II. | : | retablering er mulig med en vis indsats, |
| III. | : | retablering er vanskelig eller umulig. |

I.

:

retablering kan let gennemføres,

II.

:

retablering er mulig med en vis indsats,

III.

:

retablering er vanskelig eller umulig.

Sammenfatning vedrørende klassificering af de to delkriterier

A: meget god bevaringsstatus

B: god bevaringsstatus

C: middelgod eller begrænset bevaring

—   ISOLERING: = B.c) i bilag III: Isolationsgrad af den bestand, der findes på området, i forhold til artens naturlige udbredelsesområde

Kriteriet fortolkes som et omtrentligt mål dels for en given bestands bidrag til artens genetiske diversitet, dels for bestandens sårbarhed. Lidt forenklet sagt er det således, at jo mere isoleret en bestand er (i forhold til artens naturlige udbredelsesområde), jo større er dens bidrag til artens genetiske diversitet. Udtrykket »isolation« skal således forstås bredt, som omhandlende både endemiske forhold, underarter/varieteter/racer, samt underbestande af en samlet bestand. Her anvendes følgende karaktersystem:

A:

B:

C:

—   SAMLET = B.d) i bilag III: Samlet vurdering af lokalitetens værdi for bevaringen af den pågældende art.

Kriteriet henviser til den samlede vurdering af lokalitetens værdi for bevaringen af den pågældende art Den kan anvendes til en opsummering af de tidligere kriterier samt til at vurdere andre elementer i området, som anses for at være af betydning for en given art. Elementerne kan være forskellige fra art til art og kan også omfatte menneskelige aktiviteter i lokaliteten eller i nærliggende områder, som kan påvirke artens bevaringsstatus, forvaltningen af området, den lovfæstede beskyttelse af området, de økologiske sammenhænge mellem forskellige naturtyper og arter mv..

Ved anvendelse af »bedst mulige skøn« kan den samlede vurdering bygge på følgende værdier:

A:

B:

C:

Det skal bemærkes, at standardformularen har til formål at vurdere bevaringen af et habitat eller en art på en specifik lokalitet, mens vurderinger i henhold til artikel 17 vedrører status på tværs af alle lokaliteter i et biogeografisk område i medlemsstaten. Ordet »bevaringsstatus« er defineret i artikel 1, litra e), og litra i), i habitatdirektivet som det begreb, der beskriver den overordnede status for en naturtype eller en art i et biogeografisk område. Denne bevaringsstatus vurderes nu jævnligt inden for rammerne af en 6-årig fremskridtsrapport i henhold til artikel 17 i habitatdirektivet. Vurderingen af lokaliteterne i henhold til kriterierne i bilag III til habitatdirektivet omfatter en vurdering af »bevaringsgraden« for naturtypen eller arten på en specifik lokalitet.

3.3.   Andre vigtige plante- og dyrearter (valgfrit)

Herefter kan anføres alle andre vigtige plante- og dyrearter, som er af betydning for bevaring og forvaltning af området. Der bruges følgende fremgangsmåde:

| — | Gruppe: Indtast koden for den relevante artgruppe (A = Amfibier, B = Fugle, F = Fisk, Fu = Svampe, I = Hvirvelløse dyr, L = Lavarter, M = Pattedyr, P = Planter, R = Krybdyr). |
| --- | --- |

—

Gruppe: Indtast koden for den relevante artgruppe (A = Amfibier, B = Fugle, F = Fisk, Fu = Svampe, I = Hvirvelløse dyr, L = Lavarter, M = Pattedyr, P = Planter, R = Krybdyr).

| — | Navn og kode: Angiv det latinske navn for arten. For fugle, bilag IV og V-arter, skal koden som angivet i referenceportalen anvendes som supplement til det latinske navn. |
| --- | --- |

—

Navn og kode: Angiv det latinske navn for arten. For fugle, bilag IV og V-arter, skal koden som angivet i referenceportalen anvendes som supplement til det latinske navn.

| — | Følsomhed (S): I dette felt angives, hvorvidt den offentlige tilgængelighed til informationen vedrørende en specifik art kan være til fare for bevaringen heraf, eksempelvis fordi den er genstand for ulovlig indsamling, og den offentlige tilgængelighed af informationen i SDF'en ville øge denne trussel. Indtast »ja« i dette felt, hvis det er tilfældet. Hvis en art angives som følsom, vises tilstedeværelsen af arten på lokaliteten af Kommissionen ikke for offentligheden (eksempelvis ved at offentliggøre denne information i en offentligt tilgængelig database eller på en internetbaseret side). Hvis informationen om tilstedeværelsen af denne art i et specifikt område allerede er tilgængelig for offentligheden, f.eks. offentliggørelser eller onlineinformation, kan angivelsen af arten som følsom ikke retfærdiggøres. |
| --- | --- |

—

Følsomhed (S): I dette felt angives, hvorvidt den offentlige tilgængelighed til informationen vedrørende en specifik art kan være til fare for bevaringen heraf, eksempelvis fordi den er genstand for ulovlig indsamling, og den offentlige tilgængelighed af informationen i SDF'en ville øge denne trussel. Indtast »ja« i dette felt, hvis det er tilfældet. Hvis en art angives som følsom, vises tilstedeværelsen af arten på lokaliteten af Kommissionen ikke for offentligheden (eksempelvis ved at offentliggøre denne information i en offentligt tilgængelig database eller på en internetbaseret side). Hvis informationen om tilstedeværelsen af denne art i et specifikt område allerede er tilgængelig for offentligheden, f.eks. offentliggørelser eller onlineinformation, kan angivelsen af arten som følsom ikke retfærdiggøres.

| — | Ingen tilstedeværelse (NP) (valgfrit): Hvis en art, som tidligere var til stede på lokaliteten, ikke længere eksisterer på lokaliteten, angives dette ved at indtaste »x« i kolonnen »NP« (alternativ til at slette informationen for denne art fra SDF'en).
  Bemærk: Arter anses for ikke længere at være til stede på lokaliteten, f.eks. hvis de ikke er blevet observeret på lokaliteten i en længere periode. Tidsperioden kan variere fra art til art. En manglende forekomst på fem år for en art, der er nem at observere, indikerer sandsynligvis, at arten ikke længere forekommer, mens arter, der er svært observerbare, såsom bryofytter eller nogle former for insekter betyder en flerårig manglende observation ikke nødvendigvis en manglende forekomst, såfremt habitatet ikke har ændret sig. |
| --- | --- |

—

Ingen tilstedeværelse (NP) (valgfrit): Hvis en art, som tidligere var til stede på lokaliteten, ikke længere eksisterer på lokaliteten, angives dette ved at indtaste »x« i kolonnen »NP« (alternativ til at slette informationen for denne art fra SDF'en).

Bemærk: Arter anses for ikke længere at være til stede på lokaliteten, f.eks. hvis de ikke er blevet observeret på lokaliteten i en længere periode. Tidsperioden kan variere fra art til art. En manglende forekomst på fem år for en art, der er nem at observere, indikerer sandsynligvis, at arten ikke længere forekommer, mens arter, der er svært observerbare, såsom bryofytter eller nogle former for insekter betyder en flerårig manglende observation ikke nødvendigvis en manglende forekomst, såfremt habitatet ikke har ændret sig.

| — | Størrelse: Angiv information om bestandstørrelsen. Hvis det præcise tal ikke kendes, gives om muligt et bestandsinterval. Udfyld værdierne for den lave grænse (min) og den øvre grænse (maks) i dette interval. Hvis et bestandsinterval ikke kendes, men man dog kender dens mindste eller største bestandstørrelse, angives den manglende værdi for intervallet som et skøn. Angiv enheden for bestandsværdien i det relevante felt. Enheder skal være par (= p) eller enkelte (= i). Ellers følges standardlisten over bestandsenheder og -koder som anført i henhold til artikel 17 (se referenceportal). Der kan om nødvendigt indtastes andre enheder end dem, der er anvendt i artikel 17. |
| --- | --- |

—

Størrelse: Angiv information om bestandstørrelsen. Hvis det præcise tal ikke kendes, gives om muligt et bestandsinterval. Udfyld værdierne for den lave grænse (min) og den øvre grænse (maks) i dette interval. Hvis et bestandsinterval ikke kendes, men man dog kender dens mindste eller største bestandstørrelse, angives den manglende værdi for intervallet som et skøn. Angiv enheden for bestandsværdien i det relevante felt. Enheder skal være par (= p) eller enkelte (= i). Ellers følges standardlisten over bestandsenheder og -koder som anført i henhold til artikel 17 (se referenceportal). Der kan om nødvendigt indtastes andre enheder end dem, der er anvendt i artikel 17.

| — | Kategori: Hvis der ikke foreligger kvantitative data, oplyses, om arten er almindelig (C), sjælden (R) eller meget sjælden (V). Hvis bestandsdata slet ikke foreligger, udfyldes feltet med (P), til stede (se figur 4 for et eksempel). |
| --- | --- |

—

Kategori: Hvis der ikke foreligger kvantitative data, oplyses, om arten er almindelig (C), sjælden (R) eller meget sjælden (V). Hvis bestandsdata slet ikke foreligger, udfyldes feltet med (P), til stede (se figur 4 for et eksempel).

Begrundelsen for at oplyse om arterne angives ved hjælp af følgende kategorier:

| — | IV. Arter i bilag IV (habitatdirektiv) |
| --- | --- |

—

IV. Arter i bilag IV (habitatdirektiv)

| — | V. Arter i bilag V (habitatdirektiv) |
| --- | --- |

—

V. Arter i bilag V (habitatdirektiv)

| — | A: Nationale rødlistedata |
| --- | --- |

—

A: Nationale rødlistedata

| — | B: Endemisk |
| --- | --- |

—

B: Endemisk

| — | C: Internationale konventioner (herunder Bern, Bonn, Biodiversitet) |
| --- | --- |

—

C: Internationale konventioner (herunder Bern, Bonn, Biodiversitet)

| — | D: Andre årsager |
| --- | --- |

—

D: Andre årsager

Flere indtastninger for kategorier er muligt. Yderligere begrundelse, navnlig vedrørende D, kan anføres i afsnit 4.2, som er et fritekstfelt til beskrivelse af områdets kvalitet og betydning.

Koderne for arternes betegnelser i fugledirektivet, bilag IV og V-arter, skal anvendes (se referenceportal). Der foreligger ikke nogen vurdering af lokaliteten for arterne.

Figur 4

Eksempel på data om andre arter (3.3)

| Arter | Bestand på lokaliteten | Begrundelse |
| --- | --- | --- |
| Group | Kode | Navn | S | NP | Størrelse | Enhed | Kat. | Arter | Andre |
| Min | Maks | | C|R|V|P | IV | V | A | B | C | D |
| P | | Acer heldreichii | | | 51 | 100 | I | | | | | x | | |
| P | | Accipter nisus | | | 2 | 4 | I | | | | | | | x |
| M | | Eptesicus | | | 150 | 200 | I | | x | | x | | | |
| I | | Ectemnius | | | | | | R | | | | | | x |
| R | | Elaphe | | | | | | C | x | | | | x | |
| P | | Campanula | | | | | | C | x | | x | | | |

Arter

Bestand på lokaliteten

Begrundelse

Group

Kode

Navn

S

NP

Størrelse

Enhed

Kat.

Arter

Andre

Min

Maks

C|R|V|P

IV

V

A

B

C

D

P

Acer heldreichii

51

100

I

x

P

Accipter nisus

2

4

I

x

M

Eptesicus

150

200

I

x

x

I

Ectemnius

R

x

R

Elaphe

C

x

x

P

Campanula

C

x

x

4.   BESKRIVELSE AF LOKALITETEN

4.1.   Generelle lokalitetskarakteristika

Dette felt giver et overordnet »billede« af lokaliteten. Det er en opsummering af de generelle træk. Først inddeles området groft i klasser af habitater, og der skønnes så vidt muligt over deres procentvise udstrækning (habitatklasserne er anført sammen med deres kode i referenceportalen). Habitaternes udstrækning skal tilsammen være 100 % og svare til lokalitetens samlede areal. Det forventes, at oplysningerne i dette afsnit ikke altid er i overensstemmelse med oplysningerne under afsnit 3.1 (bilag I naturtyper) grundet anvendelsen af forskellige datakilder.

»Andre lokalitetskarakteristika«: De væsentlige geologiske, geomorfologiske og landskabsmæssige funktioner af betydning skal beskrives i fritekstfeltet til 4.1. Eventuelt anføres de vigtigste vegetationstyper. Der oplyses ligeledes andre habitater, der ikke er omhandlet i bilag I, eller arter, der ikke er omhandlet i bilaget, af betydning for bevaringen af lokaliteten. Hvis det er vigtigt med yderligere detaljerede oplysninger om habitatklassen med henblik på bevaringen af området (f.eks. vingårde) gives disse i fritekstfeltet. Her kan også oplyses om mindre skovområder (f.eks. kratskov, levende hegn osv.).

4.2.   Kvalitet og betydning

Her anføres områdets kvalitet og betydning, under hensyn til direktivernes bevaringsmålsætning.

For vådområder af international betydning, hvor der regelmæssigt befinder sig mere end 20 000 vandfugle, skal dette oplyses her.

Arter anført i afsnit 3.3 med begrundelse D begrundes yderligere her.

4.3.   Trusler, pres og aktiviteter med indvirkning på lokaliteten

Her anføres indvirkninger fra alle menneskelige aktiviteter og naturlige processer, som kan have en gunstig eller ugunstig virkning på bevaringen og forvaltningen af lokaliteten. Det anerkendes, at en indvirkning kan være negativ for et habitat eller en art på lokaliteten, mens den er positiv for en anden. Det er dog formålet med dette felt at indsamle information om de største trusler, det største pres og de vigtigste aktiviteter for lokaliteten helt generelt i stedet for angivelsen af alt som helhed. Trusler, pres og aktiviteter i lokalitetens omgivelser skal ligeledes tages i betragtning, hvis de påvirker lokaliteten som helhed. Hvorvidt dette er tilfældet, afhænger blandt andet af faktorer såsom den lokale topografi, størrelsen og arten af lokaliteten og typen af den menneskelige aktivitet. Informationen skal afspejle den seneste situation. Det forstås, at trusler, pres og aktiviteter med negative indvirkninger kan holdes nede ved hjælp af forvaltningsforanstaltninger. Informationen om disse skal derfor læses og forstås i forbindelse med eksempelvis forvaltningsplaner for denne lokalitet.

Se den gældende referenceliste over trusler, pres og aktiviteter i referenceportalen. I henhold til de mest relevante trusler, pres og aktiviteter med indvirkning på lokaliteten som sådan indtastes den passende kode for niveau 3-kategorier. Niveau 2 kan bruges, hvis niveau 3-kategorierne ikke finder anvendelse. Kodelisten er den samme, som bruges til indberetning af indvirkninger og aktiviteter i henhold til artikel 17 i habitatdirektivet.

Den relative indvirkning for en trussel, et pres eller en aktivitet skal inddeles i tre kategorier:

| H: | Stor betydning/indvirkning: | stor direkte eller umiddelbar indflydelse og/eller påvirkning på stort område |
| --- | --- | --- |
| M: | Middel betydning/indvirkning: | Middel direkte eller umiddelbar indflydelse, navnlig indirekte indflydelse og/eller påvirkning på et moderat område/kun regionalt |
| L: | Lav betydning/indvirkning: | Lav direkte eller umiddelbar indflydelse, indirekte indflydelse og/eller påvirkning på et lille område/kun lokalt |

H:

Stor betydning/indvirkning:

stor direkte eller umiddelbar indflydelse og/eller påvirkning på stort område

M:

Middel betydning/indvirkning:

Middel direkte eller umiddelbar indflydelse, navnlig indirekte indflydelse og/eller påvirkning på et moderat område/kun regionalt

L:

Lav betydning/indvirkning:

Lav direkte eller umiddelbar indflydelse, indirekte indflydelse og/eller påvirkning på et lille område/kun lokalt

Dataene for den højeste kategori begrænses til et maksimum på 5 negative og 5 positive indvirkninger. Det mindste antal indtastninger for hver tabel er én indvirkning. Hvis der ikke findes nogen indvirkninger, indtastes »x«. Der er ikke nogen kategorisering inden for en kategori (H eller M eller L). Dataene for indvirkninger og aktiviteter med middel eller lav betydning kan anføres som op til 20 indtastninger. Det anbefales dog at fokusere på de mest relevante indvirkninger og aktiviteter for lokaliteten.

Forureningskvalifikator (valgfrit)

Da forurening kan have meget forskellige effekter alt efter de involverede stoffer og kan have meget forskellige kilder, eksempelvis spørgsmålet om nitrogen- eller fosfatinput i akvatiske økosystemer eller atmosfærisk nitrogen i jordbundne næringsfattige habitater, kan der anvendes en yderligere kvalifikator for den specifikke slags forurenende stof.

Der kan anvendes følgende kvalifikatorer:

| N | : | Nitrogeninput |
| --- | --- | --- |
| P | : | Fosfor/Fosfatinput |
| A | : | Syreinput/syrning |

N

:

Nitrogeninput

P

:

Fosfor/Fosfatinput

A

:

Syreinput/syrning

| T | : | Giftige uorganiske kemikalier |
| --- | --- | --- |
| O | : | Giftige organiske kemikalier |
| X | : | Blandede forureninger |

T

:

Giftige uorganiske kemikalier

O

:

Giftige organiske kemikalier

X

:

Blandede forureninger

Intern/ekstern kvalifikator

Angiv, om truslen, presset eller aktiviteten forekommer/har virkning inden for eller uden for lokaliteten eller begge dele.

4.4.   Ejerforhold (valgfrit)

Indtast en generel beskrivelse af lokalitetens ejerskab under anvendelse af de givne ejerskabsklasser. Den skønsmæssige andel under hver ejerskabsklasse anføres. Brug ejerskabsklasserne som anvendt inden for verdensdatabasen for beskyttede områder.

Offentlig:

| — | National/føderal: Arealet tilhører alle borgere, forvaltes af den nationale/føderale regering |
| --- | --- |

—

National/føderal: Arealet tilhører alle borgere, forvaltes af den nationale/føderale regering

| — | Stat/provins: Arealet tilhører alle borgere, forvaltes af delstats-/provinsregeringen |
| --- | --- |

—

Stat/provins: Arealet tilhører alle borgere, forvaltes af delstats-/provinsregeringen

| — | Lokal/kommunal: Arealet tilhører alle borgere, forvaltes af den lokale/kommunale regering |
| --- | --- |

—

Lokal/kommunal: Arealet tilhører alle borgere, forvaltes af den lokale/kommunale regering

Fælles eller samejerskab: Fælles/samejerskab af to eller flere enheder (f.eks. offentlig og privat)

Privat: Areal ikke under offentligt ejerskab, f.eks. ngo, personer, selskaber

4.5.   Dokumentation (valgfrit)

For hver lokalitet henvises til relevante publikationer og/eller videnskabelige data om lokaliteten. Oplysningerne bør gives i overensstemmelse med vedtagne videnskabelige referencer. Der oplyses om fornødent om upublicerede papirer eller meddelelser vedrørende oplysningerne i kodefelterne. For links til onlineressourcer gøres der opmærksom på, at URL-adresser ofte ændres. Det skal således undgås at indtaste ustabile URL-adresser. Feltet kan også bruges til anden information af betydning for dokumentationen for lokaliteten.

5.   LOKALITETENS BESKYTTELSESMÆSSIGE STATUS (VALGFRIT)

5.1.   Beskyttelsesmæssig status på nationalt og regionalt plan

I referenceportalen findes for hver medlemsstat en sekventiel liste over de relevante former for naturbeskyttelse, som har lovfæstet beskyttelse, og deres definition på national/regional plan forvaltes af Det Europæiske Miljøagentur og findes i referenceportalen. Tre lister over udpegede områder omfatter følgende tre kategorier:

| A: | Beskyttelse af fauna, flora, levesteder og landskaber (sidstnævnte for så vidt det er af betydning for beskyttelsen af fauna, flora og habitater). |
| --- | --- |

A:

Beskyttelse af fauna, flora, levesteder og landskaber (sidstnævnte for så vidt det er af betydning for beskyttelsen af fauna, flora og habitater).

| B: | Love og administrative bestemmelser for særlige sektorer, navnlig skovbrug, af betydning for bevaringen af fauna, flora og habitater. |
| --- | --- |

B:

Love og administrative bestemmelser for særlige sektorer, navnlig skovbrug, af betydning for bevaringen af fauna, flora og habitater.

| C: | Private vedtægter om varig beskyttelse af fauna, flora eller habitater. |
| --- | --- |

C:

Private vedtægter om varig beskyttelse af fauna, flora eller habitater.

De udpegede områder er anført i rækkefølge efter grad af beskyttelse, med den strengeste først.

Hvis lokaliteten ikke er beskyttet, er det vigtigt at markere dette ved at bruge den nationale kode, der svarer til »ikke-beskyttet«.

For hvert område oplyses de relevante udpegninger, sammen med deres procentvise udstrækning på lokaliteten. Oplysningerne i dette felt gives for hver udpegning. Hvis den pågældende lokalitet eksempelvis omfatter flere delområder med samme naturtype, anføres den procentdel af det samlede areal, hver enkelt type dækker.

Der oplyses særskilt om de enkelte områders relationer på lokaliteten (se afsnit 5.2).

5.2.   Relation mellem lokaliteten og andre lokaliteter (tilgrænsende lokaliteter og lokaliteter, som hører til andre udpegede typer)

Her oplyses om tilgrænsende lokaliteter eller lokaliteter, som hører til andre udpegede lokaliteter, som overlapper eller grænser op til hinanden. Den indbyrdes relation anføres tillige ved krydshenvisninger. Der anvendes en af følgende koder:

| — | lokaliteter er ens (=) |
| --- | --- |

—

lokaliteter er ens (=)

| — | det beskrevne område omfatter et andet område i sin helhed (+) |
| --- | --- |

—

det beskrevne område omfatter et andet område i sin helhed (+)

| — | det andet område indeholder det beskrevne område i sin helhed (-) |
| --- | --- |

—

det andet område indeholder det beskrevne område i sin helhed (-)

| — | de to områder overlapper delvis hinanden (*). |
| --- | --- |

—

de to områder overlapper delvis hinanden (*).

Ud over disse koder anføres, hvor stor en procentdel af den pågældende lokalitet der overlapper den anden lokalitet.

| — | tilgrænsende lokaliteter markeres med »/«. |
| --- | --- |

—

tilgrænsende lokaliteter markeres med »/«.

Formularen giver desuden mulighed for at oplyse om eventuelle udpegede typer på internationalt plan: Ramsar-lokalitet, biogenetiske reserver, Eurodiplom-lokaliteter, lokalitet iht. Barcelona-konvention, biosfærisk reserve, Verdensnaturarvslokalitet, OSPAR-lokalitet, HELCOM-lokalitet, lokalitet iht. Bukarest-konvention, beskyttet havområde osv..

Indtast de nationale betegnelser med navnet på lokaliteten og relationstypen (se ovenfor) og den procentvise overlapning med henvisning til den beskrevne lokalitet.

5.3.   Udpegning af lokalitet

I fritekst oplyses om andre aspekter af lokalitetens udpegning, som ikke dækkes tilstrækkeligt af kodefelterne i afsnit 5.1 eller 5.2.

6.   FORVALTNING AF LOKALITET

6.1.   Instans ansvarlig for forvaltningen af lokaliteten

Indtast information om instansen/instanserne med ansvar for forvaltningen af lokaliteten.

Her anføres alle oplysninger, herunder navn, adresse, telefon-/faxnummer, e-mail-adresse på den myndighed og/eller den person, som er ansvarlig for forvaltningen af lokaliteten.

Det er muligt at indtaste alle oplysninger for mere end én instans.

6.2.   Forvaltningsplan

Angiv, hvorvidt en specifik og reel forvaltningsplan foreligger for lokaliteten, eller om der er én under udarbejdelse. Det bemærkes, at forvaltningsplaner ikke er et krav i henhold til direktivet. Men denne information er af særlig interesse for at kunne forstå medlemsstaternes instrumenter til forvaltning af deres net og ligeledes med henblik på om nødvendigt at finde mere præcise oplysninger.

Hvis der foreligger en reel forvaltningsplan, angives navnet, og der henvises til de relevante onlineressourcer (f.eks. link til webstedet for et nationalt informationssystem). Vær opmærksom på, at URL-adresser helt generelt ofte ændres. Undgå derfor at indtaste ustabile URL-adresser.

6.3.   Bevaringsforanstaltninger (valgfrit)

Information om de bevaringsforanstaltninger, der er truffet eller nødvendige for lokaliteten, kan indtastes i fritekstfeltet.

7.   KORT OVER LOKALITETEN

Adgangen til georefererede, digitale grænser for lokaliteten er en forudsætning for denne revidere udgave af standardformularen. De relevante oplysninger til eksempelvis statiske formål tages fra kombinationen med andre digitale geodata. Indsendelsen af georefererede, digitale grænser for lokaliteten er derfor af afgørende betydning.

Lokaliteternes grænser tages fra offentliggjorte topografiske kort eller datasæt i målestoksforholdet 1:50 000 eller mindre. Nøjagtigheden af geodataene på kortet må ikke være mindre end 1,0 mm ved 1:50 000, hvilket svarer til 50 m på jorden, hvis dette sammenlignes med originalen. De jordbundne geodata skal omfatte metadata i henhold til INSPIRE-metadataforordningen i den senest godkendte udgave.

INSPIRE ID: Dette id er en identifikator for et eksternt, unikt objekt for en beskyttet lokalitet, som offentliggøres af den ansvarlige instans. Denne identifikator anvendes af eksterne applikationer til henvisning til geoobjektet. INSPIRE-ID'en er obligatorisk, så snart den relevante INSPIRE-gennemførelsesforordning er trådt i kraft.

PDF: En medlemsstat kan som supplement til de elektroniske grænser indsende et elektronisk kort, som er i overensstemmelse med ISO 19005-1: Dokumentstyring — Elektronisk dokument i filformat for langsigtet opbevaring. Identifikatoren for lokaliteterne (lokalitetskode) og oprettelsesdatoen for kortet skal være indeholdt i pdf'en på en måde, så dokumentet kan sorteres elektronisk efter lokalitetskode og oprettelsesdato (valgfrit).

Reference(r) (valgfrit): Her indtastes de nationale referencer til det originalkort, der blev anvendt til digitalisering af de elektroniske grænser. Referencen kan f.eks. være de officielle identificeringsnumre og navne på de topografiske kort.

---

(1)  Med undtagelse af mindre ændringer på webstedet såsom stavefejl og tilpasninger til de seneste tekniske standarder.

(2)  Undtagelse: UK anvendes i stedet for GB for at fastholde den eksisterende kode for lokalitetsidentifikatorer.

(3)  Det meste GIS-software har en automatisk funktion til beregning af centerkoordinaten inden for lokalitetens største funktion.

(4)  EFT L 154 af 21.6.2003, s. 1.

Appendiks

Indhold i natura 2000-referenceportalen

| 1. | Titel: ISO 3166-landekode
  Forvaltet af: Den Internationale Standardiseringsorganisation (ISO)
  SDF-felt: 1.2 |
| --- | --- |

1.

Titel: ISO 3166-landekode

Forvaltet af: Den Internationale Standardiseringsorganisation (ISO)

SDF-felt: 1.2

| 2. | Titel: Liste over SCI'er per biogeografisk region
  Forvaltet af: GD Miljø og Det Europæiske Miljøagentur (EEA) (1)

  SDF-felt: 1.7 |
| --- | --- |

2.

Titel: Liste over SCI'er per biogeografisk region

Forvaltet af: GD Miljø og Det Europæiske Miljøagentur (EEA) (1)

SDF-felt: 1.7

| 3. | Titel: Oversigt over definitionen på havgrænser som anvendt af medlemsstaterne
  Forvaltet af: GD Miljø og Det Europæiske Miljøagentur (EEA) (1)

  SDF-felt: 2.3 |
| --- | --- |

3.

Titel: Oversigt over definitionen på havgrænser som anvendt af medlemsstaterne

Forvaltet af: GD Miljø og Det Europæiske Miljøagentur (EEA) (1)

SDF-felt: 2.3

| 4. | Titel: NUTS-regioner, niveau 2
  Forvaltet af: EUROSTAT
  SDF-felt: 2.5 |
| --- | --- |

4.

Titel: NUTS-regioner, niveau 2

Forvaltet af: EUROSTAT

SDF-felt: 2.5

| 5. | Titel: Biogeografiske regioner i Europa
  Forvaltet af: GD Miljø og Det Europæiske Miljøagentur (EEA) (1)

  SDF-felt: 2.6 |
| --- | --- |

5.

Titel: Biogeografiske regioner i Europa

Forvaltet af: GD Miljø og Det Europæiske Miljøagentur (EEA) (1)

SDF-felt: 2.6

| 6. | Titel: Kodeliste over habitater i henhold til direktiv 92/43/EØF, bilag I
  Forvaltet af: GD Miljø og Det Europæiske Miljøagentur (EEA) (1)

  SDF-felt: 3.1 |
| --- | --- |

6.

Titel: Kodeliste over habitater i henhold til direktiv 92/43/EØF, bilag I

Forvaltet af: GD Miljø og Det Europæiske Miljøagentur (EEA) (1)

SDF-felt: 3.1

| 7. | Titel: Koder for relevante artsgrupper, datakvalitet, tæthedskategorier, motivationskategori
  Forvaltet af: GD Miljø og Det Europæiske Miljøagentur (EEA) (1)

  SDF-felt: 3.2, 3.3 |
| --- | --- |

7.

Titel: Koder for relevante artsgrupper, datakvalitet, tæthedskategorier, motivationskategori

Forvaltet af: GD Miljø og Det Europæiske Miljøagentur (EEA) (1)

SDF-felt: 3.2, 3.3

| 8. | Titel: Kodeliste over fuglearter i henhold til direktiv 2009/147/EF
  Forvaltet af: GD Miljø og Det Europæiske Miljøagentur (EEA) (1)

  SDF-felt: 3.2, 3.3 |
| --- | --- |

8.

Titel: Kodeliste over fuglearter i henhold til direktiv 2009/147/EF

Forvaltet af: GD Miljø og Det Europæiske Miljøagentur (EEA) (1)

SDF-felt: 3.2, 3.3

| 9. | Titel: Kodeliste over arter i henhold til direktiv 92/43/EØF (bilag II, IV, V)
  Forvaltet af: GB Miljø og Det Europæiske Miljøagentur (EEA) (1)

  SDF-felt: 3.2, 3.3 |
| --- | --- |

9.

Titel: Kodeliste over arter i henhold til direktiv 92/43/EØF (bilag II, IV, V)

Forvaltet af: GB Miljø og Det Europæiske Miljøagentur (EEA) (1)

SDF-felt: 3.2, 3.3

| 10. | Titel: Liste over bestandsenheder og koder (i henhold til artikel 17)
  Forvaltet af: GB Miljø og Det Europæiske Miljøagentur (EEA) (1)

  SDF-felt: 3.2, 3.3 |
| --- | --- |

10.

Titel: Liste over bestandsenheder og koder (i henhold til artikel 17)

Forvaltet af: GB Miljø og Det Europæiske Miljøagentur (EEA) (1)

SDF-felt: 3.2, 3.3

| 11. | Titel: Habitatklasser for generelle lokalitetskarakteristika
  Forvaltet af: GB Miljø og Det Europæiske Miljøagentur (EEA) (1)

  SDF-felt: 4.1 |
| --- | --- |

11.

Titel: Habitatklasser for generelle lokalitetskarakteristika

Forvaltet af: GB Miljø og Det Europæiske Miljøagentur (EEA) (1)

SDF-felt: 4.1

| 12. | Titel: Referenceliste over trusler, pres og aktiviteter (i henhold til artikel 17)
  Forvaltet af: GB Miljø og Det Europæiske Miljøagentur (EEA) (1)

  SDF-felt: 4.3 |
| --- | --- |

12.

Titel: Referenceliste over trusler, pres og aktiviteter (i henhold til artikel 17)

Forvaltet af: GB Miljø og Det Europæiske Miljøagentur (EEA) (1)

SDF-felt: 4.3

| 13. | Titel: Liste over relevante former for naturbeskyttelse, som har lovfæstet beskyttelse
  Forvaltet af: Det Europæiske Miljøagentur (EEA)
  SDF-felt: 5.1 |
| --- | --- |

13.

Titel: Liste over relevante former for naturbeskyttelse, som har lovfæstet beskyttelse

Forvaltet af: Det Europæiske Miljøagentur (EEA)

SDF-felt: 5.1

| 14. | Titel: INSPIRE ID
  Forvaltet af: Medlemsstater i henhold til INSPIRE-gennemførelsesforordningen
  SDF-felt: 7 |
| --- | --- |

14.

Titel: INSPIRE ID

Forvaltet af: Medlemsstater i henhold til INSPIRE-gennemførelsesforordningen

SDF-felt: 7

| 15. | Titel: Tekniske og administrative retningslinjer for indsendelse af Natura 2000-data til Kommissionen
  Forvaltet af: GB Miljø og Det Europæiske Miljøagentur (EEA) (1) |
| --- | --- |

15.

Titel: Tekniske og administrative retningslinjer for indsendelse af Natura 2000-data til Kommissionen

Forvaltet af: GB Miljø og Det Europæiske Miljøagentur (EEA) (1)

---

(1)  Reference forvaltet af GD Miljø og Udvalget for Bevarelse af Naturtyper.

---

| 30.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 198/71 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 198/71

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE

af 29. juli 2011

om ændring af beslutning 2005/50/EF om harmonisering af radiofrekvenser i 24 GHz-området til tidsbegrænset anvendelse til kortdistanceradarudstyr til køretøjer i Fællesskabet

(meddelt under nummer K(2011) 5444)

(EØS-relevant tekst)

(2011/485/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 676/2002/EF af 7. marts 2002 om et frekvenspolitisk regelsæt i Det Europæiske Fællesskab (frekvenspolitikbeslutningen) (1), særlig artikel 4, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 7. november 2008 gav Kommissionen Den Europæiske Konference af Post- og Teleadministrationer (CEPT) mandat til at gennemføre tekniske undersøgelser vedrørende kortdistanceradarudstyr til køretøjer til støtte for den grundlæggende revision, jf. artikel 5, stk. 2, i Kommissionens beslutning 2005/50/EF (2), og at foretage kompatibilitetsundersøgelser i forbindelse med alternative anvendelser af 24 GHz-området. |
| --- | --- |

(1)

Den 7. november 2008 gav Kommissionen Den Europæiske Konference af Post- og Teleadministrationer (CEPT) mandat til at gennemføre tekniske undersøgelser vedrørende kortdistanceradarudstyr til køretøjer til støtte for den grundlæggende revision, jf. artikel 5, stk. 2, i Kommissionens beslutning 2005/50/EF (2), og at foretage kompatibilitetsundersøgelser i forbindelse med alternative anvendelser af 24 GHz-området.

| (2) | CEPT's rapport 36 og 37 på grundlag af dette mandat og den grundlæggende revision i henhold til beslutning 2005/50/EF af udviklingen af 24 GHz- og 79 GHz-frekvensbåndene viser, at den i artikel 2, stk. 5, i nævnte beslutning omhandlede referencedato den 30. juni 2013 stadig er passende, og at det i betragtning af, at der i øjeblikket ikke optræder skadelig interferens for andre brugere af 24 GHz-båndet, ikke er nødvendigt at fastsætte en tidligere dato. |
| --- | --- |

(2)

CEPT's rapport 36 og 37 på grundlag af dette mandat og den grundlæggende revision i henhold til beslutning 2005/50/EF af udviklingen af 24 GHz- og 79 GHz-frekvensbåndene viser, at den i artikel 2, stk. 5, i nævnte beslutning omhandlede referencedato den 30. juni 2013 stadig er passende, og at det i betragtning af, at der i øjeblikket ikke optræder skadelig interferens for andre brugere af 24 GHz-båndet, ikke er nødvendigt at fastsætte en tidligere dato.

| (3) | Udviklingen af kortdistanceradarteknologi til køretøjer i 79 GHz-båndet skrider fremad. Der er dog tydelige tegn på, at integrationen i køretøjsproduktionen af applikationer til den pågældende teknologi ikke vil kunne nås inden for den frist, der er fastsat for kortdistanceteknologi i 24 GHz-båndet, og at det på baggrund af den tid, der stadig vil medgå til udviklings-, integrations- og testfaserne, er sandsynligt, at integrationen af 79 GHz-radarudstyr i køretøjer med sigte på massemarkedsdistribution tidligst vil kunne ske i 2018 eller eventuelt et par år før. |
| --- | --- |

(3)

Udviklingen af kortdistanceradarteknologi til køretøjer i 79 GHz-båndet skrider fremad. Der er dog tydelige tegn på, at integrationen i køretøjsproduktionen af applikationer til den pågældende teknologi ikke vil kunne nås inden for den frist, der er fastsat for kortdistanceteknologi i 24 GHz-båndet, og at det på baggrund af den tid, der stadig vil medgå til udviklings-, integrations- og testfaserne, er sandsynligt, at integrationen af 79 GHz-radarudstyr i køretøjer med sigte på massemarkedsdistribution tidligst vil kunne ske i 2018 eller eventuelt et par år før.

| (4) | Der vil også være behov for ekstra tid til at sikre overgangen fra 24 GHz-teknologien til 79 GHz-teknologien på køretøjsserier, der stadig anvender 24 GHz-teknologi, når de nye køretøjsserier med 79 GHz-teknologi indføres. |
| --- | --- |

(4)

Der vil også være behov for ekstra tid til at sikre overgangen fra 24 GHz-teknologien til 79 GHz-teknologien på køretøjsserier, der stadig anvender 24 GHz-teknologi, når de nye køretøjsserier med 79 GHz-teknologi indføres.

| (5) | Det er væsentligt at sikre kontinuiteten i den nuværende og kommende produktion af køretøjer med 24 GHz-radarudstyr med tanke på deres betydning for trafiksikkerheden og på behovet for at opmuntre til udvikling af sådanne applikationer i flest mulige af de bestående køretøjer; det må derfor undgås at begrænse rådigheden over frekvenser, som anvendes af radarudstyr, og der er brug for en midlertidig løsning for at sikre overgangen mellem den 1. juli 2013 og den 1. januar 2018. Med sigte på en yderligere overgangsperiode bør datoen den 1. januar 2018 forlænges med fire år for kortdistanceradarudstyr monteret i køretøjer, for hvilket en ansøgning om typegodkendelse er godkendt før den 1. januar 2018. |
| --- | --- |

(5)

Det er væsentligt at sikre kontinuiteten i den nuværende og kommende produktion af køretøjer med 24 GHz-radarudstyr med tanke på deres betydning for trafiksikkerheden og på behovet for at opmuntre til udvikling af sådanne applikationer i flest mulige af de bestående køretøjer; det må derfor undgås at begrænse rådigheden over frekvenser, som anvendes af radarudstyr, og der er brug for en midlertidig løsning for at sikre overgangen mellem den 1. juli 2013 og den 1. januar 2018. Med sigte på en yderligere overgangsperiode bør datoen den 1. januar 2018 forlænges med fire år for kortdistanceradarudstyr monteret i køretøjer, for hvilket en ansøgning om typegodkendelse er godkendt før den 1. januar 2018.

| (6) | På baggrund af den internationale beskyttelse, der gælder for radioastronomi, jordobservationssatellitter og passive rumforskningstjenester i frekvensbåndet 23,60-24 GHz, og den undtagelsesvise karakter af udpegelsen af det pågældende bånd til kortdistancedudstyr ved beslutning 2005/50/EF er forlængelse af en sådan udpegelse ikke mulig. Desuden er frekvensbåndet 24-24,25 GHz udpeget til industrielle, videnskabelige og medicinske formål (ISM-band). |
| --- | --- |

(6)

På baggrund af den internationale beskyttelse, der gælder for radioastronomi, jordobservationssatellitter og passive rumforskningstjenester i frekvensbåndet 23,60-24 GHz, og den undtagelsesvise karakter af udpegelsen af det pågældende bånd til kortdistancedudstyr ved beslutning 2005/50/EF er forlængelse af en sådan udpegelse ikke mulig. Desuden er frekvensbåndet 24-24,25 GHz udpeget til industrielle, videnskabelige og medicinske formål (ISM-band).

| (7) | CEPT's kompatibilitetsundersøgelser, herunder også for nogle militære systemer, viser, at frekvensbåndet 24,25-27,50 GHz kan være en teknisk mulig alternativ løsning. Frekvenserne i området over 26,50 GHz er af NATO udpeget til planlagte militærbånd til faste og mobile systemer. |
| --- | --- |

(7)

CEPT's kompatibilitetsundersøgelser, herunder også for nogle militære systemer, viser, at frekvensbåndet 24,25-27,50 GHz kan være en teknisk mulig alternativ løsning. Frekvenserne i området over 26,50 GHz er af NATO udpeget til planlagte militærbånd til faste og mobile systemer.

| (8) | Den tærskel på 7 % markedsindtrængning, som pålægges ved beslutning 2005/50/EF, bør bibeholdes, da der ikke er tegn på, at denne grænse vil blive overskredet før overgangen til 79 GHz-båndet, og for at understrege, at 24 GHz-båndet fortsat er en midlertidig løsning. |
| --- | --- |

(8)

Den tærskel på 7 % markedsindtrængning, som pålægges ved beslutning 2005/50/EF, bør bibeholdes, da der ikke er tegn på, at denne grænse vil blive overskredet før overgangen til 79 GHz-båndet, og for at understrege, at 24 GHz-båndet fortsat er en midlertidig løsning.

| (9) | Kommissionen bistået af medlemsstaterne bør fortsætte med at overvåge anvendelsen af beslutningen, herunder navnlig for så vidt angår tærskelgrænseværdien, og det fortsatte fravær af skadelig interferens for andre brugere af frekvensbåndet eller nabofrekvensbånd, uanset om grænseværdien på 7 % er overskredet eller ej. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen bistået af medlemsstaterne bør fortsætte med at overvåge anvendelsen af beslutningen, herunder navnlig for så vidt angår tærskelgrænseværdien, og det fortsatte fravær af skadelig interferens for andre brugere af frekvensbåndet eller nabofrekvensbånd, uanset om grænseværdien på 7 % er overskredet eller ej.

| (10) | Beslutning 2005/50/EF bør ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(10)

Beslutning 2005/50/EF bør ændres i overensstemmelse hermed.

| (11) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Frekvensudvalget — |
| --- | --- |

(11)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Frekvensudvalget —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

I beslutning 2005/50/EF foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 2, nr. 5), affattes således:






  »5) | »referencedatoerne«: den 30. juni 2013 for frekvenser mellem 21,65 GHz og 24,25 GHz og den 1. januar 2018 for frekvenser mellem 24,25 GHz og 26,65 GHz«; |
| --- | --- | --- |

1)

Artikel 2, nr. 5), affattes således:

»5)

»referencedatoerne«: den 30. juni 2013 for frekvenser mellem 21,65 GHz og 24,25 GHz og den 1. januar 2018 for frekvenser mellem 24,25 GHz og 26,65 GHz«;

| 2) | Artikel 3 ændres således:






  a) | I stk. 2 ændres ordet »referencedatoen« til ordet »referencedatoerne«. |
| --- | --- | --- |

2)

Artikel 3 ændres således:

a)

I stk. 2 ændres ordet »referencedatoen« til ordet »referencedatoerne«.

| b) | I stk. 3 ændres udtrykket »denne dato« til udtrykket »disse datoer« (2 steder). |
| --- | --- |

b)

I stk. 3 ændres udtrykket »denne dato« til udtrykket »disse datoer« (2 steder).

| c) | Efter stk. 3 indsættes følgende nye stykke:
  »Dog forlænges datoen den 1. januar 2018 med fire år for kortdistanceradarudstyr monteret i et køretøj, for hvilket en typegodkendelsesansøgning indgivet i overensstemmelse med artikel 6, stk. 6, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/46/EF (3) er godkendt før den 1. januar 2018. |
| --- | --- |

c)

Efter stk. 3 indsættes følgende nye stykke:

»Dog forlænges datoen den 1. januar 2018 med fire år for kortdistanceradarudstyr monteret i et køretøj, for hvilket en typegodkendelsesansøgning indgivet i overensstemmelse med artikel 6, stk. 6, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/46/EF (3) er godkendt før den 1. januar 2018.

| 3) | Artikel 5 ændres således:






  a) | I stk. 1, litra d), ændres ordet »referencedatoen« til ordet »referencedatoerne«. |
| --- | --- | --- |

3)

Artikel 5 ændres således:

a)

I stk. 1, litra d), ændres ordet »referencedatoen« til ordet »referencedatoerne«.

| b) | Stk. 2 og 3 udgår. |
| --- | --- |

b)

Stk. 2 og 3 udgår.

| c) | Stk. 4 affattes således:
  »4.   Medlemsstaterne bistår Kommissionen ved gennemførelse af de i stk. 1 omhandlede revisioner, idet de sørger for rettidig indsamling og fremsendelse til Kommissionen af de nødvendige oplysninger, herunder navnlig de oplysninger, der er anført i bilaget.« |
| --- | --- |

c)

Stk. 4 affattes således:

»4.   Medlemsstaterne bistår Kommissionen ved gennemførelse af de i stk. 1 omhandlede revisioner, idet de sørger for rettidig indsamling og fremsendelse til Kommissionen af de nødvendige oplysninger, herunder navnlig de oplysninger, der er anført i bilaget.«

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 29. juli 2011.

På Kommissionens vegne

Neelie KROES

Næstformand

---

(1)  EFT L 108 af 24.4.2002, s. 1.

1

(2)  EUT L 21 af 25.1.2005, s. 15.

2

(3)  EUT L 263 af 9.10.2007, s. 1.«

3

---