# Euroopan unionin C 247/2014

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 247 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 57. vuosikerta29. heinäkuu 2014 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 247

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

57. vuosikerta29. heinäkuu 2014

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | SUOSITUKSET |
| | Neuvosto |
| 2014/C 247/01 | Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014, Belgian vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu neuvoston lausunto Belgian vuoden 2014 vakausohjelmasta | 1 |
| 2014/C 247/02 | Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014, Bulgarian vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Bulgarian vuoden 2014 lähentymisohjelmasta | 7 |
| 2014/C 247/03 | Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014, Tšekin vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Tšekin vuoden 2014 lähentymisohjelmasta | 12 |
| 2014/C 247/04 | Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014, Tanskan vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Tanskan vuoden 2014 lähentymisohjelmasta | 17 |
| 2014/C 247/05 | Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014, Saksan vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Saksan vuoden 2014 vakausohjelmasta | 20 |
| 2014/C 247/06 | Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014, Viron vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Viron vuoden 2014 vakausohjelmasta | 25 |
| 2014/C 247/07 | Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014, Irlannin vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Irlannin vuoden 2014 vakausohjelmasta | 29 |
| 2014/C 247/08 | Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014, Espanjan vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Espanjan vuoden 2014 vakausohjelmasta | 35 |
| 2014/C 247/09 | Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014, Ranskan vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Ranskan vuoden 2014 vakausohjelmasta | 42 |
| 2014/C 247/10 | Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014, Kroatian vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Kroatian vuoden 2014 lähentymisohjelmasta | 50 |
| 2014/C 247/11 | Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014, Italian vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Italian vuoden 2014 vakausohjelmasta | 57 |
| 2014/C 247/12 | Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014, Latvian vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Latvian vuoden 2014 vakausohjelmasta | 63 |
| 2014/C 247/13 | Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014, Liettuan vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Liettuan vuoden 2014 lähentymisohjelmasta | 67 |
| 2014/C 247/14 | Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014, Luxemburgin vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Luxemburgin vuoden 2014 vakausohjelmasta | 72 |
| 2014/C 247/15 | Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014, Unkarin vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Unkarin vuoden 2014 lähentymisohjelmasta | 77 |
| 2014/C 247/16 | Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014, Maltan vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Maltan vuoden 2014 vakausohjelmasta | 83 |
| 2014/C 247/17 | Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014, Alankomaiden vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Alankomaiden vuoden 2014 vakausohjelmasta | 88 |
| 2014/C 247/18 | Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014, Itävallan vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Itävallan vuoden 2014 vakausohjelmasta | 92 |
| 2014/C 247/19 | Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014, Puolan vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Puolan vuoden 2014 lähentymisohjelmasta | 97 |
| 2014/C 247/20 | Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014, Portugalin vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Portugalin vuoden 2014 vakausohjelmasta | 102 |
| 2014/C 247/21 | Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014, Romanian vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Romanian vuoden 2014 lähentymisohjelmasta | 109 |
| 2014/C 247/22 | Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014, Slovenian vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Slovenian vuoden 2014 vakausohjelmasta | 115 |
| 2014/C 247/23 | Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014, Slovakian vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Slovakian vuoden 2014 vakausohjelmasta | 122 |
| 2014/C 247/24 | Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014, Suomen vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja samassa yhteydessä annettu neuvoston lausunto Suomen vuoden 2014 vakausohjelmasta | 127 |
| 2014/C 247/25 | Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014, Ruotsin vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Ruotsin vuoden 2014 lähentymisohjelmasta | 132 |
| 2014/C 247/26 | Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014, Yhdistyneen kuningaskunnan vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Yhdistyneen kuningaskunnan vuoden 2014 lähentymisohjelmasta | 136 |
| 2014/C 247/27 | Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014, euroa rahayksikkönään käyttävien jäsenvaltioiden talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen täytäntöönpanosta | 141 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

SUOSITUKSET

Neuvosto

2014/C 247/01

Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014, Belgian vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu neuvoston lausunto Belgian vuoden 2014 vakausohjelmasta

1

2014/C 247/02

Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014, Bulgarian vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Bulgarian vuoden 2014 lähentymisohjelmasta

7

2014/C 247/03

Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014, Tšekin vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Tšekin vuoden 2014 lähentymisohjelmasta

12

2014/C 247/04

Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014, Tanskan vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Tanskan vuoden 2014 lähentymisohjelmasta

17

2014/C 247/05

Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014, Saksan vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Saksan vuoden 2014 vakausohjelmasta

20

2014/C 247/06

Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014, Viron vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Viron vuoden 2014 vakausohjelmasta

25

2014/C 247/07

Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014, Irlannin vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Irlannin vuoden 2014 vakausohjelmasta

29

2014/C 247/08

Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014, Espanjan vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Espanjan vuoden 2014 vakausohjelmasta

35

2014/C 247/09

Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014, Ranskan vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Ranskan vuoden 2014 vakausohjelmasta

42

2014/C 247/10

Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014, Kroatian vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Kroatian vuoden 2014 lähentymisohjelmasta

50

2014/C 247/11

Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014, Italian vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Italian vuoden 2014 vakausohjelmasta

57

2014/C 247/12

Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014, Latvian vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Latvian vuoden 2014 vakausohjelmasta

63

2014/C 247/13

Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014, Liettuan vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Liettuan vuoden 2014 lähentymisohjelmasta

67

2014/C 247/14

Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014, Luxemburgin vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Luxemburgin vuoden 2014 vakausohjelmasta

72

2014/C 247/15

Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014, Unkarin vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Unkarin vuoden 2014 lähentymisohjelmasta

77

2014/C 247/16

Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014, Maltan vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Maltan vuoden 2014 vakausohjelmasta

83

2014/C 247/17

Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014, Alankomaiden vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Alankomaiden vuoden 2014 vakausohjelmasta

88

2014/C 247/18

Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014, Itävallan vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Itävallan vuoden 2014 vakausohjelmasta

92

2014/C 247/19

Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014, Puolan vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Puolan vuoden 2014 lähentymisohjelmasta

97

2014/C 247/20

Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014, Portugalin vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Portugalin vuoden 2014 vakausohjelmasta

102

2014/C 247/21

Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014, Romanian vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Romanian vuoden 2014 lähentymisohjelmasta

109

2014/C 247/22

Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014, Slovenian vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Slovenian vuoden 2014 vakausohjelmasta

115

2014/C 247/23

Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014, Slovakian vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Slovakian vuoden 2014 vakausohjelmasta

122

2014/C 247/24

Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014, Suomen vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja samassa yhteydessä annettu neuvoston lausunto Suomen vuoden 2014 vakausohjelmasta

127

2014/C 247/25

Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014, Ruotsin vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Ruotsin vuoden 2014 lähentymisohjelmasta

132

2014/C 247/26

Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014, Yhdistyneen kuningaskunnan vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Yhdistyneen kuningaskunnan vuoden 2014 lähentymisohjelmasta

136

2014/C 247/27

Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014, euroa rahayksikkönään käyttävien jäsenvaltioiden talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen täytäntöönpanosta

141

| | II   Tiedonannot |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Neuvosto |
| 2014/C 247/28 | Selventävä huomautus – EU-ohjausjakson 2014 mukaisesti jäsenvaltioille annettaviin neuvoston suosituksiin liittyvä asiakirja | 144 |

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Neuvosto

2014/C 247/28

Selventävä huomautus – EU-ohjausjakson 2014 mukaisesti jäsenvaltioille annettaviin neuvoston suosituksiin liittyvä asiakirja

144

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

SUOSITUKSET

Neuvosto

| 29.7.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 247/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 247/1

---

NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014,

Belgian vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu neuvoston lausunto Belgian vuoden 2014 vakausohjelmasta

2014/C 247/01

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi työllisyys- ja kasvustrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia kestävään kasvuun ja lisätä sen kilpailukykyä. |
| --- | --- |

(1)

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi työllisyys- ja kasvustrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia kestävään kasvuun ja lisätä sen kilpailukykyä.

| (2) | Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (3). Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (3). Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.

| (3) | Jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

(3)

Jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon.

| (4) | Neuvosto antoi 9 päivänä heinäkuuta 2013 suosituksen (4) Belgian vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Belgian tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2012–2016. Komissio esitti 15 päivänä marraskuuta 2013 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 473/2013 (5) mukaisesti lausuntonsa Belgian alustavasta talousarviosuunnitelmasta vuodelle 2014. |
| --- | --- |

(4)

Neuvosto antoi 9 päivänä heinäkuuta 2013 suosituksen (4) Belgian vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Belgian tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2012–2016. Komissio esitti 15 päivänä marraskuuta 2013 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 473/2013 (5) mukaisesti lausuntonsa Belgian alustavasta talousarviosuunnitelmasta vuodelle 2014.

| (5) | Komissio hyväksyi 13 päivänä marraskuuta 2013 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2014 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi niin ikään 13 päivänä marraskuuta 2013 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Belgia kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. |
| --- | --- |

(5)

Komissio hyväksyi 13 päivänä marraskuuta 2013 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2014 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi niin ikään 13 päivänä marraskuuta 2013 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Belgia kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

| (6) | Eurooppa-neuvosto hyväksyi 20 päivänä joulukuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa. |
| --- | --- |

(6)

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 20 päivänä joulukuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa.

| (7) | Komissio julkaisi 5 päivänä maaliskuuta 2014 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laaditun Belgiaa koskevan perusteellisen tarkastelun tulokset. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Belgian makrotaloudessa on edelleen epätasapainotiloja, jotka edellyttävät seurantaa ja politiikkatoimia. Erityisesti hyödykkeiden ulkoisen kilpailukyvyn kehitykseen on syytä kiinnittää huomiota myös jatkossa, koska sen heikkeneminen edelleen saattaisi uhata makrotalouden vakautta. |
| --- | --- |

(7)

Komissio julkaisi 5 päivänä maaliskuuta 2014 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laaditun Belgiaa koskevan perusteellisen tarkastelun tulokset. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Belgian makrotaloudessa on edelleen epätasapainotiloja, jotka edellyttävät seurantaa ja politiikkatoimia. Erityisesti hyödykkeiden ulkoisen kilpailukyvyn kehitykseen on syytä kiinnittää huomiota myös jatkossa, koska sen heikkeneminen edelleen saattaisi uhata makrotalouden vakautta.

| (8) | Belgia toimitti vuoden 2014 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2014 vakausohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2014. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. |
| --- | --- |

(8)

Belgia toimitti vuoden 2014 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2014 vakausohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2014. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

| (9) | Vuoden 2014 vakausohjelmassa kaavaillun julkisen talouden strategian tavoitteena on rakenteellisesti tasapainoinen julkisen talouden rahoitusasema viimeistään vuonna 2016 ja keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttaminen seuraavana vuonna. Vakausohjelmassa vahvistetaan aiempi keskipitkän aikavälin tavoite, 0,75 prosenttia suhteessa BKT:hen, joka perustuu vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteisiin, mutta sen toteuttamista lykätään vuoteen 2017 eli vuotta myöhemmäksi kuin viime vuoden ohjelmassa. Suunniteltu vuotuinen eteneminen kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta on vakaus- ja kasvusopimuksessa vaaditun sopeutuksen mukainen. Vakausohjelman mukaan menojen kasvulle asetettu vertailuarvo jotakuinkin saavutetaan ohjelmakaudella. Velan määrä ylittää perussopimuksessa asetetun viitearvon, joka on 60 prosenttia suhteessa BKT:hen, sillä se on 101,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013, ja sen odotetaan vakautusohjelman mukaan asteittain supistuvan noin 93 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2017. Kaiken kaikkiaan vakausohjelman tavoitteet ovat vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten mukaiset. Vakausohjelmassa esitetty julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario, jonka on laatinut riippumaton elin (liittovaltion suunnittelutoimisto Bureau fédéral du Plan, Federaal Planbureau), on uskottava. Kasvuennusteet ovat lähellä komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteessa esitettyjä arvioita. Julkisen talouden kehitysennusteen tueksi ei ole vielä toteutettu toimenpiteitä. Komission ennusteen mukaan vuonna 2014 ei ole odotettavissa rakenteellisen rahoitusaseman vahvistumista, ja tavanomaisen olettamuksen mukaan, että politiikka ei muutu, vuonna 2015 on odotettavissa rakenteellisen rahoitusaseman heikkeneminen. Tämä vaarantaa tavoitteiden saavuttamisen ja saattaa johtaa merkittävään poikkeamiseen sopeuttamisesta kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta kaudella 2014–2015. Komission ennusteen mukaan Belgia ei myöskään noudata velkasääntöä vuosina 2014 ja 2015. Asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen vakausohjelman arvioinnin ja komission ennusteen perusteella neuvosto katsoo, että Belgia on supistanut julkisen talouden alijäämän kestävällä tavalla alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2013, mutta on vaarassa poiketa merkittävästi vakaus- ja kasvusopimuksen ennalta ehkäisevän osion vaatimuksista vuodesta 2014 alkaen. |
| --- | --- |

(9)

Vuoden 2014 vakausohjelmassa kaavaillun julkisen talouden strategian tavoitteena on rakenteellisesti tasapainoinen julkisen talouden rahoitusasema viimeistään vuonna 2016 ja keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttaminen seuraavana vuonna. Vakausohjelmassa vahvistetaan aiempi keskipitkän aikavälin tavoite, 0,75 prosenttia suhteessa BKT:hen, joka perustuu vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteisiin, mutta sen toteuttamista lykätään vuoteen 2017 eli vuotta myöhemmäksi kuin viime vuoden ohjelmassa. Suunniteltu vuotuinen eteneminen kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta on vakaus- ja kasvusopimuksessa vaaditun sopeutuksen mukainen. Vakausohjelman mukaan menojen kasvulle asetettu vertailuarvo jotakuinkin saavutetaan ohjelmakaudella. Velan määrä ylittää perussopimuksessa asetetun viitearvon, joka on 60 prosenttia suhteessa BKT:hen, sillä se on 101,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013, ja sen odotetaan vakautusohjelman mukaan asteittain supistuvan noin 93 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2017. Kaiken kaikkiaan vakausohjelman tavoitteet ovat vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten mukaiset. Vakausohjelmassa esitetty julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario, jonka on laatinut riippumaton elin (liittovaltion suunnittelutoimisto Bureau fédéral du Plan, Federaal Planbureau), on uskottava. Kasvuennusteet ovat lähellä komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteessa esitettyjä arvioita. Julkisen talouden kehitysennusteen tueksi ei ole vielä toteutettu toimenpiteitä. Komission ennusteen mukaan vuonna 2014 ei ole odotettavissa rakenteellisen rahoitusaseman vahvistumista, ja tavanomaisen olettamuksen mukaan, että politiikka ei muutu, vuonna 2015 on odotettavissa rakenteellisen rahoitusaseman heikkeneminen. Tämä vaarantaa tavoitteiden saavuttamisen ja saattaa johtaa merkittävään poikkeamiseen sopeuttamisesta kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta kaudella 2014–2015. Komission ennusteen mukaan Belgia ei myöskään noudata velkasääntöä vuosina 2014 ja 2015. Asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen vakausohjelman arvioinnin ja komission ennusteen perusteella neuvosto katsoo, että Belgia on supistanut julkisen talouden alijäämän kestävällä tavalla alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2013, mutta on vaarassa poiketa merkittävästi vakaus- ja kasvusopimuksen ennalta ehkäisevän osion vaatimuksista vuodesta 2014 alkaen.

| (10) | Belgia on edistynyt merkittävästi rakenteellisempien koordinointijärjestelyjen käyttöönotossa. Vuoden 2013 lopussa tehdyllä finanssipolitiikan koordinointia koskevalla yhteistyösopimuksella otetaan käyttöön julkisen talouden rakenteellista rahoitusasemaa koskeva sääntö (joka on määritelty keskipitkän aikavälin tavoitteen perusteella), kuten finanssipoliittisessa sopimuksessa edellytetään. Lisäksi sopimuksessa vahvistetaan vakiintunut koordinointikäytäntö virallistamalla i) aluehallitusten välisen neuvoa-antavan komitean asema prosessissa ja ii) täsmentämällä finanssipolitiikkaa käsittelevän korkean neuvoston (Conseil supérieur des finances, Hoge Raad van Financiën) asemaa. Sopimuksessa määrätään myös finanssipolitiikkaa käsittelevän korkean neuvoston valvontatehtävän lujittamisesta ottamalla käyttöön selkeä korjausmekanismi siltä varalta, että sovituista tavoitteista poiketaan merkittävästi. Lisäjärjestelyt saattavat olla tarpeen, jotta vuotta 2014 pidemmälle menevistä tavoitteista voidaan tehdä sitovia. |
| --- | --- |

(10)

Belgia on edistynyt merkittävästi rakenteellisempien koordinointijärjestelyjen käyttöönotossa. Vuoden 2013 lopussa tehdyllä finanssipolitiikan koordinointia koskevalla yhteistyösopimuksella otetaan käyttöön julkisen talouden rakenteellista rahoitusasemaa koskeva sääntö (joka on määritelty keskipitkän aikavälin tavoitteen perusteella), kuten finanssipoliittisessa sopimuksessa edellytetään. Lisäksi sopimuksessa vahvistetaan vakiintunut koordinointikäytäntö virallistamalla i) aluehallitusten välisen neuvoa-antavan komitean asema prosessissa ja ii) täsmentämällä finanssipolitiikkaa käsittelevän korkean neuvoston (Conseil supérieur des finances, Hoge Raad van Financiën) asemaa. Sopimuksessa määrätään myös finanssipolitiikkaa käsittelevän korkean neuvoston valvontatehtävän lujittamisesta ottamalla käyttöön selkeä korjausmekanismi siltä varalta, että sovituista tavoitteista poiketaan merkittävästi. Lisäjärjestelyt saattavat olla tarpeen, jotta vuotta 2014 pidemmälle menevistä tavoitteista voidaan tehdä sitovia.

| (11) | Vaikka Belgia on viime aikoina onnistunut hidastamaan julkisen talouden velkasuhteen kasvua, julkisen velan määrä on edelleen 101,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja eläkesitoumuksista aiheutuva vastuu on suuri sekä nyt että tulevaisuudessa. Jotta nämä vastuut voitaisiin kattaa ja säilyttää samalla korkea elintaso, julkisen talouden kustannuskehitys on pidettävä aisoissa; suurempi osa työvoimasta on voitava työllistää ja työllisyyttä lisätä, minkä lisäksi kansainvälistä kilpailukykyä on parannettava. Belgialla on merkittäviä haasteita kaikilla mainituilla osa-alueilla. Vaikka Belgia on toteuttanut oikeansuuntaisia toimenpiteitä, joiden tulokset alkavat näkyä tulevina vuosina, tarvitaan kunnianhimoisempia toimia, koska myös maan kauppakumppanit toteuttavat omia uudistuksiaan. |
| --- | --- |

(11)

Vaikka Belgia on viime aikoina onnistunut hidastamaan julkisen talouden velkasuhteen kasvua, julkisen velan määrä on edelleen 101,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja eläkesitoumuksista aiheutuva vastuu on suuri sekä nyt että tulevaisuudessa. Jotta nämä vastuut voitaisiin kattaa ja säilyttää samalla korkea elintaso, julkisen talouden kustannuskehitys on pidettävä aisoissa; suurempi osa työvoimasta on voitava työllistää ja työllisyyttä lisätä, minkä lisäksi kansainvälistä kilpailukykyä on parannettava. Belgialla on merkittäviä haasteita kaikilla mainituilla osa-alueilla. Vaikka Belgia on toteuttanut oikeansuuntaisia toimenpiteitä, joiden tulokset alkavat näkyä tulevina vuosina, tarvitaan kunnianhimoisempia toimia, koska myös maan kauppakumppanit toteuttavat omia uudistuksiaan.

| (12) | Belgian kokonaisveroaste on unionin korkeimpia, ja verorasitus kohdistuu erityisen raskaasti työhön, minkä seurauksena maan verokiila on unionin suurimpia. Verojärjestelmään sisältyy useita ympäristön kannalta haitallisia erityispiirteitä, kuten työsuhdeautojen verokohtelu. Eräiden kohdennettujen toimien avulla on pyritty alentamaan tiettyjen erityisryhmien työvoimakustannuksia ja kaventamaan brutto- ja nettopalkkojen välistä kuilua palkka-asteikon alapäässä. Verorasitusta ei kuitenkaan ole merkittävästi siirretty kohti ympäristön kannalta vähemmän haitallisia veropohjia. On ryhdytty alustavasti pohtimaan kattavaa verouudistusta, jonka pitäisi helpottaa julkisen talouden kestävyyden saavuttamista, tukea kilpailukykyä ja työllisyyden kasvua sekä suojata ympäristöä. Kattava verouudistus on tarpeen myös, jotta verorasitusta voidaan siirtää pois työn verotuksesta, yksinkertaistaa verojärjestelmää, parantaa alv-verotuksen tehokkuutta, laajentaa veropohjia, vähentää verotukia, tukkia lainsäädännön porsaanreikiä ja lakkauttaa vähitellen ympäristön kannalta haitalliset tuet. |
| --- | --- |

(12)

Belgian kokonaisveroaste on unionin korkeimpia, ja verorasitus kohdistuu erityisen raskaasti työhön, minkä seurauksena maan verokiila on unionin suurimpia. Verojärjestelmään sisältyy useita ympäristön kannalta haitallisia erityispiirteitä, kuten työsuhdeautojen verokohtelu. Eräiden kohdennettujen toimien avulla on pyritty alentamaan tiettyjen erityisryhmien työvoimakustannuksia ja kaventamaan brutto- ja nettopalkkojen välistä kuilua palkka-asteikon alapäässä. Verorasitusta ei kuitenkaan ole merkittävästi siirretty kohti ympäristön kannalta vähemmän haitallisia veropohjia. On ryhdytty alustavasti pohtimaan kattavaa verouudistusta, jonka pitäisi helpottaa julkisen talouden kestävyyden saavuttamista, tukea kilpailukykyä ja työllisyyden kasvua sekä suojata ympäristöä. Kattava verouudistus on tarpeen myös, jotta verorasitusta voidaan siirtää pois työn verotuksesta, yksinkertaistaa verojärjestelmää, parantaa alv-verotuksen tehokkuutta, laajentaa veropohjia, vähentää verotukia, tukkia lainsäädännön porsaanreikiä ja lakkauttaa vähitellen ympäristön kannalta haitalliset tuet.

| (13) | Ennusteiden mukaan väestön ikääntymisestä aiheutuvat seuraukset ovat Belgiassa erittäin merkittävät, sillä ikääntymisestä aiheutuvien menojen ennustetaan kasvavan vuodesta 2010 vuoteen 2060 yli 8 prosenttia suhteessa BKT:hen erityisesti eläkkeistä ja pitkäaikaishoidosta johtuvien menojen vuoksi. Hiljattain on aloitettu ikääntyneemmän väestön sosiaaliturvaa koskeva uudistus, jonka pitäisi vaikuttaa myönteisesti ikääntyneiden työllisyyteen. Haasteen mittavuuden vuoksi julkisen talouden kestävyyttä koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi tarvitaan kuitenkin lisätoimia. Toimenpiteissä on otettava huomioon tarve säilyttää ikääntyneiden sosiaaliturvajärjestelmien riittävät ehdot. Tarvitaan toimenpiteitä, joilla eläkeikä kytketään elinajanodotteen kehitykseen, kavennetaan lakisääteisen ja tosiasiallisen eläkkeellesiirtymisiän välistä eroa ja parannetaan pitkäaikaishoitoon käytettävän julkisen rahoituksen kustannustehokkuutta. |
| --- | --- |

(13)

Ennusteiden mukaan väestön ikääntymisestä aiheutuvat seuraukset ovat Belgiassa erittäin merkittävät, sillä ikääntymisestä aiheutuvien menojen ennustetaan kasvavan vuodesta 2010 vuoteen 2060 yli 8 prosenttia suhteessa BKT:hen erityisesti eläkkeistä ja pitkäaikaishoidosta johtuvien menojen vuoksi. Hiljattain on aloitettu ikääntyneemmän väestön sosiaaliturvaa koskeva uudistus, jonka pitäisi vaikuttaa myönteisesti ikääntyneiden työllisyyteen. Haasteen mittavuuden vuoksi julkisen talouden kestävyyttä koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi tarvitaan kuitenkin lisätoimia. Toimenpiteissä on otettava huomioon tarve säilyttää ikääntyneiden sosiaaliturvajärjestelmien riittävät ehdot. Tarvitaan toimenpiteitä, joilla eläkeikä kytketään elinajanodotteen kehitykseen, kavennetaan lakisääteisen ja tosiasiallisen eläkkeellesiirtymisiän välistä eroa ja parannetaan pitkäaikaishoitoon käytettävän julkisen rahoituksen kustannustehokkuutta.

| (14) | Belgian ongelmana on krooninen työvoiman alikäyttö. Työmarkkinoille osallistuminen ja työllisyysaste ovat vakiintuneet EU:n keskiarvoa alemmalle tasolle, ja pitkäaikaistyöttömyyden osuus kokonaistyöttömyydestä on edelleen suuri. Useimmissa tapauksissa työvoimakustannusten suuri verokiila ja sen vuorovaikutus etuusjärjestelmän kanssa aiheuttavat suuria työttömyys- ja kannustinloukkuja, jotka koskettavat useimpia työntekijäryhmiä. Pienipalkkaisten työntekijöiden työttömyysloukkua on yritetty purkaa, mutta useimpien muiden työntekijäryhmien osalta se on kasvanut, ja kannustinloukut ovat laaja-alaisia. Koska työvoimakustannukset ovat edelleen suuret, rekrytointipolitiikassa pyritään riskien minimoimiseen, mikä vaikeuttaa työmarkkinoiden ulkopuolella olevien, kuten nuorten, alhaisen koulutustason työntekijöiden ja maahanmuuttajataustaisten, työllistymistä. Näiden ryhmien sekä ikääntyneiden työntekijöiden työvoimaosuus onkin selvästi EU:n keskiarvoa pienempi. Työntekijöillä on vahva suoja, ja työpaikan vaihto johtaa etuuksien (mm. ylimääräinen kuukausipalkka, varhaiseläke, ikälisät) menettämiseen, mikä vähentää kiinnostusta ammatilliseen liikkuvuuteen eri työpaikkojen ja sektorien välillä. Tämän vuoksi aktiivinen työmarkkinapolitiikka on Belgiassa suhteellisen tehotonta, minkä seurauksena työttömyysluvut ovat joillakin alueilla ja sektoreilla korkeat samaan aikaan kun toisaalla on vaikea päästä työmarkkinoille ja osaamisvaje haittaa kasvua. Nuorisotyöttömyys on lisääntynyt huomattavasti viime vuoden aikana, joskin eri alueiden ja ryhmien välillä on suurta vaihtelua. On korjattava osaamisen kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuudesta johtuva rakenteellinen ongelma ja torjuttava samalla kiireellisesti koulunkäynnin keskeyttämistä ja sitä, että nuoret keskeyttävät opintonsa tutkintoa suorittamatta. Kuudes valtiouudistus tarjoaa tilaisuuden parantaa työllisyyspolitiikkojen tehokkuutta ja kohdentamista, edellyttäen että liittovaltio- ja aluetason välisen yhteistyön mahdollisuudet hyödynnetään mahdollisimman hyvin. |
| --- | --- |

(14)

Belgian ongelmana on krooninen työvoiman alikäyttö. Työmarkkinoille osallistuminen ja työllisyysaste ovat vakiintuneet EU:n keskiarvoa alemmalle tasolle, ja pitkäaikaistyöttömyyden osuus kokonaistyöttömyydestä on edelleen suuri. Useimmissa tapauksissa työvoimakustannusten suuri verokiila ja sen vuorovaikutus etuusjärjestelmän kanssa aiheuttavat suuria työttömyys- ja kannustinloukkuja, jotka koskettavat useimpia työntekijäryhmiä. Pienipalkkaisten työntekijöiden työttömyysloukkua on yritetty purkaa, mutta useimpien muiden työntekijäryhmien osalta se on kasvanut, ja kannustinloukut ovat laaja-alaisia. Koska työvoimakustannukset ovat edelleen suuret, rekrytointipolitiikassa pyritään riskien minimoimiseen, mikä vaikeuttaa työmarkkinoiden ulkopuolella olevien, kuten nuorten, alhaisen koulutustason työntekijöiden ja maahanmuuttajataustaisten, työllistymistä. Näiden ryhmien sekä ikääntyneiden työntekijöiden työvoimaosuus onkin selvästi EU:n keskiarvoa pienempi. Työntekijöillä on vahva suoja, ja työpaikan vaihto johtaa etuuksien (mm. ylimääräinen kuukausipalkka, varhaiseläke, ikälisät) menettämiseen, mikä vähentää kiinnostusta ammatilliseen liikkuvuuteen eri työpaikkojen ja sektorien välillä. Tämän vuoksi aktiivinen työmarkkinapolitiikka on Belgiassa suhteellisen tehotonta, minkä seurauksena työttömyysluvut ovat joillakin alueilla ja sektoreilla korkeat samaan aikaan kun toisaalla on vaikea päästä työmarkkinoille ja osaamisvaje haittaa kasvua. Nuorisotyöttömyys on lisääntynyt huomattavasti viime vuoden aikana, joskin eri alueiden ja ryhmien välillä on suurta vaihtelua. On korjattava osaamisen kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuudesta johtuva rakenteellinen ongelma ja torjuttava samalla kiireellisesti koulunkäynnin keskeyttämistä ja sitä, että nuoret keskeyttävät opintonsa tutkintoa suorittamatta. Kuudes valtiouudistus tarjoaa tilaisuuden parantaa työllisyyspolitiikkojen tehokkuutta ja kohdentamista, edellyttäen että liittovaltio- ja aluetason välisen yhteistyön mahdollisuudet hyödynnetään mahdollisimman hyvin.

| (15) | Belgian kilpailukyky heikkenee edelleen, myös muiden kuin kustannustekijöiden osalta. Etenkin valmistusteollisuuden kansainvälinen kilpailukyky on rapautumassa, mikä näkyy tuottajien marginaalien kaventumisena ja työpaikkojen menettämisenä. Belgiassa ostovoima on perinteisesti turvattu palkkojen indeksoinnin avulla. Palkkojen kokonaiskasvussa tapahtuneet ylilyönnit on kuitenkin korjattu myöhään ja riittämättömästi. Lisäksi keskitetyn palkkanormin vuoksi ei aina ole mahdollista ottaa asianmukaisella tavalla huomioon alakohtaista tuottavuutta ja paikallisia työmarkkinaolosuhteita. Tämän seurauksena palkat ovat nousseet tuottavuutta nopeammin, mikä on johtanut työpaikkojen ja kilpailukyvyn menettämiseen. Belgian olisi työmarkkinaosapuolia kuullen ja kansallisen käytännön mukaisesti uudistettava palkanmuodostusjärjestelmänsä, jotta palkat voisivat vaihdella enemmän alakohtaisesti ja jotta palkkojen kehitys seuraisi tiukemmin tuottavuuden kehitystä. Vähittäissektorin hinnat ovat edelleen korkeammat kuin naapurimaissa, ja asiantuntijapalvelujen rajoitukset haittaavat innovatiivisten liiketoimintamallien kehittämistä ja rajoittavat investointeja. Sähkön jakeluhinnat kuuluvat edelleen Euroopan korkeimpiin, ja niiden alueellistamista koskevat suunnitelmat lisäävät epävarmuutta loppukäyttäjille aiheutuvista jakelukustannuksista, sillä nykyiset jäädytetyt hinnat eivät kata jakeluyhtiöiden kasvavia kustannuksia. Jos maa haluaa pitää yllä korkeaa palkkatasoa ja luoda samalla uusia työpaikkoja, sen on tuotettava ja myytävä maailmanmarkkinoilla nykyistä jalostetumpia ja korkeamman lisäarvon hyödykkeitä. Belgiassa ei ole riittävästi nopeasti kasvavia yrityksiä innovatiivisilla sektoreilla. Innovaatiotuki on pitkälle kehittynyttä ja kattaa koko innovaatioketjun, mutta siitä on tullut monimutkaista ja hajanaista. Runsaasti lisäarvoa sisältävien toimintojen kasvua hidastaa usein pula riittävän ammattitaitoisesta työvoimasta. |
| --- | --- |

(15)

Belgian kilpailukyky heikkenee edelleen, myös muiden kuin kustannustekijöiden osalta. Etenkin valmistusteollisuuden kansainvälinen kilpailukyky on rapautumassa, mikä näkyy tuottajien marginaalien kaventumisena ja työpaikkojen menettämisenä. Belgiassa ostovoima on perinteisesti turvattu palkkojen indeksoinnin avulla. Palkkojen kokonaiskasvussa tapahtuneet ylilyönnit on kuitenkin korjattu myöhään ja riittämättömästi. Lisäksi keskitetyn palkkanormin vuoksi ei aina ole mahdollista ottaa asianmukaisella tavalla huomioon alakohtaista tuottavuutta ja paikallisia työmarkkinaolosuhteita. Tämän seurauksena palkat ovat nousseet tuottavuutta nopeammin, mikä on johtanut työpaikkojen ja kilpailukyvyn menettämiseen. Belgian olisi työmarkkinaosapuolia kuullen ja kansallisen käytännön mukaisesti uudistettava palkanmuodostusjärjestelmänsä, jotta palkat voisivat vaihdella enemmän alakohtaisesti ja jotta palkkojen kehitys seuraisi tiukemmin tuottavuuden kehitystä. Vähittäissektorin hinnat ovat edelleen korkeammat kuin naapurimaissa, ja asiantuntijapalvelujen rajoitukset haittaavat innovatiivisten liiketoimintamallien kehittämistä ja rajoittavat investointeja. Sähkön jakeluhinnat kuuluvat edelleen Euroopan korkeimpiin, ja niiden alueellistamista koskevat suunnitelmat lisäävät epävarmuutta loppukäyttäjille aiheutuvista jakelukustannuksista, sillä nykyiset jäädytetyt hinnat eivät kata jakeluyhtiöiden kasvavia kustannuksia. Jos maa haluaa pitää yllä korkeaa palkkatasoa ja luoda samalla uusia työpaikkoja, sen on tuotettava ja myytävä maailmanmarkkinoilla nykyistä jalostetumpia ja korkeamman lisäarvon hyödykkeitä. Belgiassa ei ole riittävästi nopeasti kasvavia yrityksiä innovatiivisilla sektoreilla. Innovaatiotuki on pitkälle kehittynyttä ja kattaa koko innovaatioketjun, mutta siitä on tullut monimutkaista ja hajanaista. Runsaasti lisäarvoa sisältävien toimintojen kasvua hidastaa usein pula riittävän ammattitaitoisesta työvoimasta.

| (16) | Belgian odotetaan jäävän jälkeen tavoitteesta vähentää kasvihuonekaasupäästöjä 15 prosenttia EU:n päästökaupan piiriin kuulumattomilla aloilla vuoteen 2020 mennessä ainakin, jos se ei turvaudu joustavuusmekanismeihin. Vaikka joitakin tähän liittyviä aloitteita on toteutettu, johdonmukainen koordinointi näyttää puuttuvan ja päästöjen vähentämiseen tähtäävien toimenpiteiden kokonaisvaikutus näyttää edelleen epäselvältä etenkin liikenteen ja rakentamisen alalla. Sähkön alv-kannan alentaminen voi edelleen heikentää tähän liittyvien toimien vaikutusta. Liittovaltion ja alueiden välillä on neuvoteltu yhteistyötä ja rasituksen jakamista koskevasta sopimuksesta, mutta ei ole saatu aikaan selkeää sopimusta siitä, kuka tekee mitäkin. Liikenneruuhkat ovat Belgian taloudelle suuri rasitus useimpiin muihin maihin verrattuna. Ongelma on vakava ja edellyttää kattavia politiikkatoimia, joissa olisi otettava huomioon mahdollisuudet eriyttää ruuhkamaksuja kellonajan perusteella, tarkistaa työsuhdeautojen yksityiskäytön suotuisaa verokohtelua ja polttoainekortteja sekä tehostaa julkista liikennettä. |
| --- | --- |

(16)

Belgian odotetaan jäävän jälkeen tavoitteesta vähentää kasvihuonekaasupäästöjä 15 prosenttia EU:n päästökaupan piiriin kuulumattomilla aloilla vuoteen 2020 mennessä ainakin, jos se ei turvaudu joustavuusmekanismeihin. Vaikka joitakin tähän liittyviä aloitteita on toteutettu, johdonmukainen koordinointi näyttää puuttuvan ja päästöjen vähentämiseen tähtäävien toimenpiteiden kokonaisvaikutus näyttää edelleen epäselvältä etenkin liikenteen ja rakentamisen alalla. Sähkön alv-kannan alentaminen voi edelleen heikentää tähän liittyvien toimien vaikutusta. Liittovaltion ja alueiden välillä on neuvoteltu yhteistyötä ja rasituksen jakamista koskevasta sopimuksesta, mutta ei ole saatu aikaan selkeää sopimusta siitä, kuka tekee mitäkin. Liikenneruuhkat ovat Belgian taloudelle suuri rasitus useimpiin muihin maihin verrattuna. Ongelma on vakava ja edellyttää kattavia politiikkatoimia, joissa olisi otettava huomioon mahdollisuudet eriyttää ruuhkamaksuja kellonajan perusteella, tarkistaa työsuhdeautojen yksityiskäytön suotuisaa verokohtelua ja polttoainekortteja sekä tehostaa julkista liikennettä.

| (17) | Komissio on laatinut eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa kattavan analyysin Belgian talouspolitiikasta. Se on arvioinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman. Se on ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen Belgian finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–6. |
| --- | --- |

(17)

Komissio on laatinut eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa kattavan analyysin Belgian talouspolitiikasta. Se on arvioinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman. Se on ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen Belgian finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–6.

| (18) | Neuvosto on tutkinut vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (6) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1. |
| --- | --- |

(18)

Neuvosto on tutkinut vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (6) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.

| (19) | Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 2, 4 ja 5. |
| --- | --- |

(19)

Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 2, 4 ja 5.

| (20) | Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut myös koko euroalueen talouspolitiikkaa. Neuvosto on antanut tämän perusteella erityisiä suosituksia jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö on euro (7). Koska Belgian rahayksikkö on euro, sen olisi myös varmistettava, että kyseiset suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti, |
| --- | --- |

(20)

Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut myös koko euroalueen talouspolitiikkaa. Neuvosto on antanut tämän perusteella erityisiä suosituksia jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö on euro (7). Koska Belgian rahayksikkö on euro, sen olisi myös varmistettava, että kyseiset suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti,

SUOSITTAA, että Belgia toteuttaa vuosina 2014–2015 toimia, joilla se

| 1. | liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeen lujittaa vuonna 2014 toteutettavia julkisen talouden toimenpiteitä, koska komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen mukaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevän osion vaatimuksiin nähden on muodostumassa ero, jonka suuruus on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä kertoo merkittävän poikkeaman riskistä; lujittaa vuonna 2015 merkittävästi julkisen talouden strategiaa sen varmistamiseksi, että vaadittu 0,6 prosentin sopeutus suhteessa BKT:hen kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta saavutetaan, jolloin varmistetaan myös velkasäännön noudattaminen; sen jälkeen noudattaa suunniteltua vuotuista rakenteellista sopeutusta kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta, kunnes saavutetaan sopeutus, joka on vuosittain vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen tai enemmän hyvässä taloustilanteessa tai jos se on tarpeen velkasäännön noudattamiseksi, jotta korkea julkinen velkasuhde saadaan käännettyä kestävälle lasku-uralle; varmistaa kaikkien hallintotasojen tasapuolisen osallistumisen finanssipoliittisten sääntöjen ja erityisesti rakenteellista rahoitusasemaa koskevan säännön täytäntöönpanoon sitovalla välineellä, jossa tavoitteet on jaoteltu selkeisiin osatekijöihin keskipitkällä suunnitteluvälillä; |
| --- | --- |

1.

liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeen lujittaa vuonna 2014 toteutettavia julkisen talouden toimenpiteitä, koska komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen mukaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevän osion vaatimuksiin nähden on muodostumassa ero, jonka suuruus on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä kertoo merkittävän poikkeaman riskistä; lujittaa vuonna 2015 merkittävästi julkisen talouden strategiaa sen varmistamiseksi, että vaadittu 0,6 prosentin sopeutus suhteessa BKT:hen kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta saavutetaan, jolloin varmistetaan myös velkasäännön noudattaminen; sen jälkeen noudattaa suunniteltua vuotuista rakenteellista sopeutusta kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta, kunnes saavutetaan sopeutus, joka on vuosittain vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen tai enemmän hyvässä taloustilanteessa tai jos se on tarpeen velkasäännön noudattamiseksi, jotta korkea julkinen velkasuhde saadaan käännettyä kestävälle lasku-uralle; varmistaa kaikkien hallintotasojen tasapuolisen osallistumisen finanssipoliittisten sääntöjen ja erityisesti rakenteellista rahoitusasemaa koskevan säännön täytäntöönpanoon sitovalla välineellä, jossa tavoitteet on jaoteltu selkeisiin osatekijöihin keskipitkällä suunnitteluvälillä;

| 2. | parantaa yleisen verojärjestelmän tasapainoa ja oikeudenmukaisuutta ja laatii kattavan verouudistuksen, jonka avulla verorasitusta voidaan siirtää pois työn verotuksesta enemmän kasvua edistäviin veropohjiin, yksinkertaistaa verojärjestelmää, tukkia porsaanreiät, tehostaa arvonlisäverotusta, laajentaa veropohjia, vähentää verotukia ja poistaa asteittain ympäristön kannalta haitalliset tuet; |
| --- | --- |

2.

parantaa yleisen verojärjestelmän tasapainoa ja oikeudenmukaisuutta ja laatii kattavan verouudistuksen, jonka avulla verorasitusta voidaan siirtää pois työn verotuksesta enemmän kasvua edistäviin veropohjiin, yksinkertaistaa verojärjestelmää, tukkia porsaanreiät, tehostaa arvonlisäverotusta, laajentaa veropohjia, vähentää verotukia ja poistaa asteittain ympäristön kannalta haitalliset tuet;

| 3. | pitää väestön ikääntymisestä ja erityisesti eläkkeistä ja pitkäaikaishoidosta tulevaisuudessa aiheutuvan julkisten menojen kasvun aisoissa tehostamalla toimia, joiden tarkoituksena on kaventaa eroa tosiasiallisen ja lakisääteisen eläkkeellesiirtymisiän välillä, aikaistaa uudistuksia varhaista työmarkkinoilta poistumista koskevien mahdollisuuksien vähentämiseksi, edistää aktiivista ikääntymistä, kytkee eläkeiän elinajanodotteen kehitykseen ja parantaa pitkäaikaishoidosta aiheutuvien julkisten menojen kustannustehokkuutta; |
| --- | --- |

3.

pitää väestön ikääntymisestä ja erityisesti eläkkeistä ja pitkäaikaishoidosta tulevaisuudessa aiheutuvan julkisten menojen kasvun aisoissa tehostamalla toimia, joiden tarkoituksena on kaventaa eroa tosiasiallisen ja lakisääteisen eläkkeellesiirtymisiän välillä, aikaistaa uudistuksia varhaista työmarkkinoilta poistumista koskevien mahdollisuuksien vähentämiseksi, edistää aktiivista ikääntymistä, kytkee eläkeiän elinajanodotteen kehitykseen ja parantaa pitkäaikaishoidosta aiheutuvien julkisten menojen kustannustehokkuutta;

| 4. | nostaa työvoimaosuutta erityisesti vähentämällä työnteon taloudellisia pidäkkeitä, parantamalla epäsuotuisassa asemassa olevien ryhmien, kuten nuorten ja maahanmuuttajataustaisten työntekijöiden, pääsyä työmarkkinoille, lisää ammatillista liikkuvuutta ja puuttuu osaamisvajeisiin ja osaamisen ja kysynnän tarjonnan kohtaamattomuuteen sekä koulunkäynnin keskeyttämiseen; lujittaa koko maassa viranomaisten, julkisten työvoimapalvelujen ja oppilaitosten kumppanuuksia, jotta nuorille voidaan tarjota räätälöityä tukea varhaisessa vaiheessa; |
| --- | --- |

4.

nostaa työvoimaosuutta erityisesti vähentämällä työnteon taloudellisia pidäkkeitä, parantamalla epäsuotuisassa asemassa olevien ryhmien, kuten nuorten ja maahanmuuttajataustaisten työntekijöiden, pääsyä työmarkkinoille, lisää ammatillista liikkuvuutta ja puuttuu osaamisvajeisiin ja osaamisen ja kysynnän tarjonnan kohtaamattomuuteen sekä koulunkäynnin keskeyttämiseen; lujittaa koko maassa viranomaisten, julkisten työvoimapalvelujen ja oppilaitosten kumppanuuksia, jotta nuorille voidaan tarjota räätälöityä tukea varhaisessa vaiheessa;

| 5. | palauttaa kilpailukyvyn jatkamalla palkanmuodostusjärjestelmän uudistusta, johon sisältyy muun muassa palkkojen indeksointi, työmarkkinaosapuolia kuullen ja kansallisten käytäntöjen mukaisesti, sen varmistamiseksi, että palkkojen kehitys noudattaa sekä tuottavuuden kehitystä sektorien ja/tai yritysten tasolla että taloudellisia olosuhteita ja että järjestelmässä tehdään tarvittaessa automaattisia korjauksia; vahvistamalla kilpailua vähittäiskaupan sektoreilla, poistamalla palvelualan liialliset rajoitukset mm. asiantuntijapalvelujen osalta, ja puuttuu energian jakelukustannusten lisäkorotusten riskiin; edistämällä innovointia yksinkertaistettujen kannustinjärjestelmien ja kevennetyn byrokratian avulla; ja jatkamalla koordinoitua yleissivistävää ja ammatillista koulutuspolitiikkaa puuttumalla laaja-alaiseen osaamisen kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuuteen ja alueellisiin eroihin koulunkäynnin keskeyttämisessä; |
| --- | --- |

5.

palauttaa kilpailukyvyn jatkamalla palkanmuodostusjärjestelmän uudistusta, johon sisältyy muun muassa palkkojen indeksointi, työmarkkinaosapuolia kuullen ja kansallisten käytäntöjen mukaisesti, sen varmistamiseksi, että palkkojen kehitys noudattaa sekä tuottavuuden kehitystä sektorien ja/tai yritysten tasolla että taloudellisia olosuhteita ja että järjestelmässä tehdään tarvittaessa automaattisia korjauksia; vahvistamalla kilpailua vähittäiskaupan sektoreilla, poistamalla palvelualan liialliset rajoitukset mm. asiantuntijapalvelujen osalta, ja puuttuu energian jakelukustannusten lisäkorotusten riskiin; edistämällä innovointia yksinkertaistettujen kannustinjärjestelmien ja kevennetyn byrokratian avulla; ja jatkamalla koordinoitua yleissivistävää ja ammatillista koulutuspolitiikkaa puuttumalla laaja-alaiseen osaamisen kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuuteen ja alueellisiin eroihin koulunkäynnin keskeyttämisessä;

| 6. | varmistaa, että kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevat vuoden 2020 tavoitteet saavutetaan päästökaupan ulkopuolisilla aloilla, erityisesti rakentamisen ja liikenteen alalla; varmistaa, että liikenteen vaikutus päästöjen vähentämiseen on liikenneruuhkien vähentämistä koskevan tavoitteen mukainen; sopii selkeästä toimenpiteiden ja rasituksen kohdentamisesta liittovaltion ja alueellisten yksiköiden välillä. |
| --- | --- |

6.

varmistaa, että kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevat vuoden 2020 tavoitteet saavutetaan päästökaupan ulkopuolisilla aloilla, erityisesti rakentamisen ja liikenteen alalla; varmistaa, että liikenteen vaikutus päästöjen vähentämiseen on liikenneruuhkien vähentämistä koskevan tavoitteen mukainen; sopii selkeästä toimenpiteiden ja rasituksen kohdentamisesta liittovaltion ja alueellisten yksiköiden välillä.

Tehty Brysselissä 8 päivänä heinäkuuta 2014.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

P. C. PADOAN

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Pidetty voimassa vuodelle 2014 jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista 6 päivänä toukokuuta 2014 annetulla neuvoston päätöksellä 2014/322/EU (EUVL L 165, 4.6.2014, s. 49).

3

(4)  EUVL C 217, 30.7.2013, s. 5.

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 473/2013, annettu 21 päivänä toukokuuta 2013, alustavien talousarviosuunnitelmien seurantaa ja arviointia sekä euroalueen jäsenvaltioiden liiallisen alijäämän tilanteen korjaamisen varmistamista koskevista yhteisistä säännöksistä (EUVL L 140, 27.5.2013, s. 11).

5

(6)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

6

(7)  Katso tämän virallisen lehden sivu 141

7

---

| 29.7.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 247/7 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 247/7

---

NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014,

Bulgarian vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Bulgarian vuoden 2014 lähentymisohjelmasta

2014/C 247/02

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu- ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan yhteensovittamista, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia vauhdittaa kestävää kasvua ja lisätä kilpailukykyä. |
| --- | --- |

(1)

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu- ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan yhteensovittamista, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia vauhdittaa kestävää kasvua ja lisätä kilpailukykyä.

| (2) | Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (3). Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (3). Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.

| (3) | Jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

(3)

Jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon.

| (4) | Komissio antoi 9 päivänä heinäkuuta 2013 suosituksen (4) Bulgarian vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Bulgarian tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2012–2016. |
| --- | --- |

(4)

Komissio antoi 9 päivänä heinäkuuta 2013 suosituksen (4) Bulgarian vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Bulgarian tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2012–2016.

| (5) | Komissio hyväksyi 13 päivänä marraskuuta 2013 vuotuisen kasvuselvityksen, ja tästä alkoi vuoden 2014 talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso. Komissio hyväksyi 13 päivänä marraskuuta 2013 myös asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi Bulgarian kuuluvan niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. |
| --- | --- |

(5)

Komissio hyväksyi 13 päivänä marraskuuta 2013 vuotuisen kasvuselvityksen, ja tästä alkoi vuoden 2014 talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso. Komissio hyväksyi 13 päivänä marraskuuta 2013 myös asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi Bulgarian kuuluvan niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

| (6) | Eurooppa-neuvosto hyväksyi 20 päivänä joulukuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa. |
| --- | --- |

(6)

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 20 päivänä joulukuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa.

| (7) | Komissio julkaisi 5 päivänä maaliskuuta 2014 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laaditun Bulgariaa koskevan perusteellisen tarkastelun tulokset. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Bulgarian makrotaloudessa on edelleen epätasapainotiloja, jotka edellyttävät seurantaa ja poliittisia toimenpiteitä. Erityisesti työmarkkinoiden pitkittynyt sopeutus edellyttää poliittisia toimenpiteitä, kun taas ulkoisen rahoitusaseman korjaaminen ja yritysten velkaantumisen vähentäminen etenevät hyvin. |
| --- | --- |

(7)

Komissio julkaisi 5 päivänä maaliskuuta 2014 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laaditun Bulgariaa koskevan perusteellisen tarkastelun tulokset. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Bulgarian makrotaloudessa on edelleen epätasapainotiloja, jotka edellyttävät seurantaa ja poliittisia toimenpiteitä. Erityisesti työmarkkinoiden pitkittynyt sopeutus edellyttää poliittisia toimenpiteitä, kun taas ulkoisen rahoitusaseman korjaaminen ja yritysten velkaantumisen vähentäminen etenevät hyvin.

| (8) | Bulgaria toimitti vuoden 2014 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2014 lähentymisohjelmansa 17 päivänä huhtikuuta 2014. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. |
| --- | --- |

(8)

Bulgaria toimitti vuoden 2014 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2014 lähentymisohjelmansa 17 päivänä huhtikuuta 2014. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

| (9) | Vuoden 2014 lähentymisohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian tavoitteena on päästä keskipitkän aikavälin tavoitteeseen, joka on -1 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, vuoteen 2016 mennessä. Keskipitkän aikavälin tavoite on vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia tiukempi. Bulgaria on hyötynyt mahdollisuudesta poiketa keskipitkän aikavälin tavoitteesta väliaikaisesti 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013 ja 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 yhteisesti rahoitettujen hankkeiden osalta. Lähentymisohjelman mukaan (uudelleenlaskettu) rakenteellinen rahoitusasema heikkenee 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja on -1,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuonna 2015 rakenteellinen rahoitusasema puolestaan paranee 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen ja on -1,0 prosenttia suhteessa BKT:hen. Näin varmistetaan palaaminen keskipitkän aikavälin tavoitteeseen. Julkisten menojen kasvuvauhti ei ylittäne menojen kasvulle asetettua keskipitkän aikavälin vertailuarvoa vuosina 2014 ja 2015. Sen vuoksi julkisen talouden suunnitelmat vastaavat vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Velkasuhde on selvästi alle 60 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja lähentymisohjelman mukaan sen odotetaan ohjelmakauden loppuun mennessä kasvavan vain hieman, 20,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana lähentymisohjelmassa oleva makrotalouden skenaario on vuosien 2014 ja 2015 osalta optimistinen. Vuotuisen kasvun odotetaan yltävän 2,1 prosenttiin vuonna 2014 ja 2,6 prosenttiin vuonna 2015. Komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen mukaan vuotuinen kasvu on 1,7 prosenttia vuonna 2014 ja 2,0 prosenttia vuonna 2015. Komission talousennusteen mukaan Bulgaria poikkeaa keskipitkän aikavälin tavoitteestaan vuonna 2014 enemmän kuin yhteisesti rahoitettujen hankkeiden osalta on tilapäisesti sallittua, eikä se kykene vaaditulla tavalla saavuttamaan keskipitkän aikavälin tavoitetta vuonna 2015. Neuvosto katsoo vuoden 2014 lähentymisohjelmasta tekemänsä arvioinnin ja komission ennusteen perusteella asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisesti, että vuosina 2014 ja 2015 on vaarana poikkeaminen keskipitkän aikavälin tavoitteesta. |
| --- | --- |

(9)

Vuoden 2014 lähentymisohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian tavoitteena on päästä keskipitkän aikavälin tavoitteeseen, joka on -1 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, vuoteen 2016 mennessä. Keskipitkän aikavälin tavoite on vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia tiukempi. Bulgaria on hyötynyt mahdollisuudesta poiketa keskipitkän aikavälin tavoitteesta väliaikaisesti 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013 ja 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 yhteisesti rahoitettujen hankkeiden osalta. Lähentymisohjelman mukaan (uudelleenlaskettu) rakenteellinen rahoitusasema heikkenee 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja on -1,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuonna 2015 rakenteellinen rahoitusasema puolestaan paranee 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen ja on -1,0 prosenttia suhteessa BKT:hen. Näin varmistetaan palaaminen keskipitkän aikavälin tavoitteeseen. Julkisten menojen kasvuvauhti ei ylittäne menojen kasvulle asetettua keskipitkän aikavälin vertailuarvoa vuosina 2014 ja 2015. Sen vuoksi julkisen talouden suunnitelmat vastaavat vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Velkasuhde on selvästi alle 60 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja lähentymisohjelman mukaan sen odotetaan ohjelmakauden loppuun mennessä kasvavan vain hieman, 20,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana lähentymisohjelmassa oleva makrotalouden skenaario on vuosien 2014 ja 2015 osalta optimistinen. Vuotuisen kasvun odotetaan yltävän 2,1 prosenttiin vuonna 2014 ja 2,6 prosenttiin vuonna 2015. Komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen mukaan vuotuinen kasvu on 1,7 prosenttia vuonna 2014 ja 2,0 prosenttia vuonna 2015. Komission talousennusteen mukaan Bulgaria poikkeaa keskipitkän aikavälin tavoitteestaan vuonna 2014 enemmän kuin yhteisesti rahoitettujen hankkeiden osalta on tilapäisesti sallittua, eikä se kykene vaaditulla tavalla saavuttamaan keskipitkän aikavälin tavoitetta vuonna 2015. Neuvosto katsoo vuoden 2014 lähentymisohjelmasta tekemänsä arvioinnin ja komission ennusteen perusteella asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisesti, että vuosina 2014 ja 2015 on vaarana poikkeaminen keskipitkän aikavälin tavoitteesta.

| (10) | Verosäännösten noudattaminen ja verohallinnon laatu ovat edelleen keskeisiä haasteita Bulgariassa. Käytettävissä olevien arvioiden mukaan harmaan talouden osuus on merkittävä, mitä tukevat tiedot pimeän työn määrästä Bulgariassa. Veronkannon hallinnolliset kustannukset ja verosäännösten noudattamisesta aiheutuvat kustannukset ovat suhteelliset suuret. Vaikka Bulgaria on toteuttanut useita toimenpiteitä vastatakseen näihin haasteisiin, se ei ole edelleenkään ottanut käyttöön täysimittaista verosäännösten noudattamista koskevaa strategiaa, joka kattaisi kaikkien veronkantoon osallistuvien viranomaisten toiminnan. Ennen strategian käyttöönottoa olisi tehtävä analyysi tärkeimmistä veronkannon riskeistä sekä laadittava arvio jo toteutetuista toimenpiteistä, joihin kuuluvat yksinkertaistamistoimet sekä tehostetut tarkastukset. |
| --- | --- |

(10)

Verosäännösten noudattaminen ja verohallinnon laatu ovat edelleen keskeisiä haasteita Bulgariassa. Käytettävissä olevien arvioiden mukaan harmaan talouden osuus on merkittävä, mitä tukevat tiedot pimeän työn määrästä Bulgariassa. Veronkannon hallinnolliset kustannukset ja verosäännösten noudattamisesta aiheutuvat kustannukset ovat suhteelliset suuret. Vaikka Bulgaria on toteuttanut useita toimenpiteitä vastatakseen näihin haasteisiin, se ei ole edelleenkään ottanut käyttöön täysimittaista verosäännösten noudattamista koskevaa strategiaa, joka kattaisi kaikkien veronkantoon osallistuvien viranomaisten toiminnan. Ennen strategian käyttöönottoa olisi tehtävä analyysi tärkeimmistä veronkannon riskeistä sekä laadittava arvio jo toteutetuista toimenpiteistä, joihin kuuluvat yksinkertaistamistoimet sekä tehostetut tarkastukset.

| (11) | Bulgaria jätti vuonna 2013 noudattamatta sitoumuksia, jotka se oli aiemmin tehnyt eläkeuudistuksen alalla. Varhaiseläkejärjestelmien määrää ei ollut vähennetty suunnitelman mukaisesti. Suunniteltua vuosittaista lakisääteisen eläkeiän korotusta lykättiin. Miesten ja naisten eläkeiän yhdenmukaistaminen ei edistynyt lainkaan, eikä minkäänlaisia toimenpiteitä toteutettu työkyvyttömyyseläkkeiden myöntämisperusteiden tiukentamiseksi, valvonnan tehostamiseksi ja väärinkäytösten ehkäisemiseksi. Bulgaria kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joissa väestö ikääntyy nopeimmin. Tämä vaikuttaa haitallisesti työmarkkinoihin, talouden kasvupotentiaaliin ja eläkejärjestelmän rahoitukseen. Bulgarian on sen vuoksi jatkettava eläkejärjestelmän uudistamista. Lisäksi Bulgarialla on edessään merkittäviä sairaalasektorin järkeistämiseen ja hallintoon liittyviä haasteita, joihin kuuluvat sairaaloiden rahoituksen puutteellinen avoimuus ja heikosti kehittynyt avohoito. Koska niin ikään potilailta suoraan perittävät viralliset ja epäviralliset maksut ovat suuret, eräät väestöryhmät eivät käytännössä kykene käyttämään terveydenhuoltopalveluja. Terveyttä kuvaavat indikaattorit ovat muihin jäsenvaltioihin verrattuina heikkoja, mikä viittaa siihen, että julkiset terveydenhuoltomenot saattavat jatkossa olla rakenteellisesti suuremmat. |
| --- | --- |

(11)

Bulgaria jätti vuonna 2013 noudattamatta sitoumuksia, jotka se oli aiemmin tehnyt eläkeuudistuksen alalla. Varhaiseläkejärjestelmien määrää ei ollut vähennetty suunnitelman mukaisesti. Suunniteltua vuosittaista lakisääteisen eläkeiän korotusta lykättiin. Miesten ja naisten eläkeiän yhdenmukaistaminen ei edistynyt lainkaan, eikä minkäänlaisia toimenpiteitä toteutettu työkyvyttömyyseläkkeiden myöntämisperusteiden tiukentamiseksi, valvonnan tehostamiseksi ja väärinkäytösten ehkäisemiseksi. Bulgaria kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joissa väestö ikääntyy nopeimmin. Tämä vaikuttaa haitallisesti työmarkkinoihin, talouden kasvupotentiaaliin ja eläkejärjestelmän rahoitukseen. Bulgarian on sen vuoksi jatkettava eläkejärjestelmän uudistamista. Lisäksi Bulgarialla on edessään merkittäviä sairaalasektorin järkeistämiseen ja hallintoon liittyviä haasteita, joihin kuuluvat sairaaloiden rahoituksen puutteellinen avoimuus ja heikosti kehittynyt avohoito. Koska niin ikään potilailta suoraan perittävät viralliset ja epäviralliset maksut ovat suuret, eräät väestöryhmät eivät käytännössä kykene käyttämään terveydenhuoltopalveluja. Terveyttä kuvaavat indikaattorit ovat muihin jäsenvaltioihin verrattuina heikkoja, mikä viittaa siihen, että julkiset terveydenhuoltomenot saattavat jatkossa olla rakenteellisesti suuremmat.

| (12) | Työmarkkinoiden toiminta on ollut viime vuosina tehotonta, mikä on rajoittanut talouden sopeutumiskykyä ja heikentänyt sen kasvupotentiaalia. Työttömyyden kasvu pysähtyi vuonna 2013, mutta nuoriso- ja pitkäaikaistyöttömyys on edelleen kasvussa. Niiden nuorten osuus, jotka ovat työelämän ja koulutuksen ulkopuolella, on Bulgariassa EU:n suurimpia. Tämä tarkoittaa sitä, että inhimillisen pääoman hyödyntäminen ja kehittäminen jää erittäin puutteelliseksi. Työvoimapalvelujen valmiuksia on lisätty vain vähäisessä määrin. Myös aktiivisten työmarkkinapolitiikan kattavuutta olisi laajennettava ja tehoa parannettava. Bulgaria ei ole nuorisotakuuta koskevien tavoitteiden mukaisesti toteuttanut tehokkaita toimenpiteitä sellaisten romaninuorten kaltaisten nuorten aktivoimiseksi, jotka eivät ole rekisteröityneet työvoimapalvelujen asiakkaiksi. Merkittävä osuus työttömistä on jäänyt tavanomaisten turvaverkkojen (työttömyysetuudet, sosiaaliavustukset) ulkopuolelle ja joutuu turvautumaan perheen tukeen tai pimeään työhön. Köyhyys- ja sosiaalisen syrjäytymisen vaara on Bulgariassa unionin suurimpia. Sosiaaliturvamaksujen vähimmäismäärät saattavat estää matalan osaamistason työntekijöitä osallistumasta täysimääräisesti viralliseen talouteen. Niiden mahdollisia vaikutuksia on pyritty arvioimaan muutamissa analyyseissa, joita on tutkittava tarkemmin ja joiden pohjalta on toteutettava asianmukaisia toimenpiteitä. Bulgariassa ei ole laadittu selkeitä suuntaviivoja vähimmäispalkan vahvistamiseksi läpinäkyvällä tavalla. Lakisääteisiä vähimmäispalkkoja on korotettu vuodesta 2011, millä saattaa olla haitallinen vaikutus työllisyyteen, ja asiaa olisi sen vuoksi seurattava. |
| --- | --- |

(12)

Työmarkkinoiden toiminta on ollut viime vuosina tehotonta, mikä on rajoittanut talouden sopeutumiskykyä ja heikentänyt sen kasvupotentiaalia. Työttömyyden kasvu pysähtyi vuonna 2013, mutta nuoriso- ja pitkäaikaistyöttömyys on edelleen kasvussa. Niiden nuorten osuus, jotka ovat työelämän ja koulutuksen ulkopuolella, on Bulgariassa EU:n suurimpia. Tämä tarkoittaa sitä, että inhimillisen pääoman hyödyntäminen ja kehittäminen jää erittäin puutteelliseksi. Työvoimapalvelujen valmiuksia on lisätty vain vähäisessä määrin. Myös aktiivisten työmarkkinapolitiikan kattavuutta olisi laajennettava ja tehoa parannettava. Bulgaria ei ole nuorisotakuuta koskevien tavoitteiden mukaisesti toteuttanut tehokkaita toimenpiteitä sellaisten romaninuorten kaltaisten nuorten aktivoimiseksi, jotka eivät ole rekisteröityneet työvoimapalvelujen asiakkaiksi. Merkittävä osuus työttömistä on jäänyt tavanomaisten turvaverkkojen (työttömyysetuudet, sosiaaliavustukset) ulkopuolelle ja joutuu turvautumaan perheen tukeen tai pimeään työhön. Köyhyys- ja sosiaalisen syrjäytymisen vaara on Bulgariassa unionin suurimpia. Sosiaaliturvamaksujen vähimmäismäärät saattavat estää matalan osaamistason työntekijöitä osallistumasta täysimääräisesti viralliseen talouteen. Niiden mahdollisia vaikutuksia on pyritty arvioimaan muutamissa analyyseissa, joita on tutkittava tarkemmin ja joiden pohjalta on toteutettava asianmukaisia toimenpiteitä. Bulgariassa ei ole laadittu selkeitä suuntaviivoja vähimmäispalkan vahvistamiseksi läpinäkyvällä tavalla. Lakisääteisiä vähimmäispalkkoja on korotettu vuodesta 2011, millä saattaa olla haitallinen vaikutus työllisyyteen, ja asiaa olisi sen vuoksi seurattava.

| (13) | Bulgaria ei ole edelleenkään hyväksynyt kouluopetusta koskevaa lakia, jonka on määrä tarjota puitteet välttämättömien ja kattavien koulujärjestelmän uudistusten toteuttamiselle, kuten opetusohjelmien uudistamiselle ja opettajakoulutuksen parantamiselle. Ammatillisen koulutuksen laatua on parannettava Bulgariassa ja ammattikoulutus on integroitava paremmin koulutuksen yleiseen rakenteeseen, jotta voidaan tarjota joustavia koulutusväyliä, vähentää koulunkäynnin keskeyttämistä ja parantaa elinikäisen oppimisen saavutettavuutta. Korkeakoulutus ei puolestaan edelleenkään kykene vastaamaan riittävän hyvin työmarkkinoiden tarpeisiin. Heikkotasoinen koulutuksen laadunvarmistusjärjestelmä edistää osaltaan huonoja tuloksia. Bulgariassa käydään parhaillaan keskustelua uudesta korkeakoulutusstrategiasta, joka edellyttää korkeakoulujen hallintorakenteiden uudistamista ottamalla asianomaiset sidosryhmät, kuten liike-elämän edustajat ja opiskelijat, mukaan. Lisäksi strategiaan on tarkoitus sisällyttää korkeakoulujen yhdistäminen sekä tulosperusteinen lähestymistapa, jonka avulla voitaisiin sovittaa paremmin yhteen koulutuksen tulokset ja työmarkkinoiden tarpeet. Huono-osaisten lasten ja erityisesti romanilasten pääsy koulutukseen on edelleen ongelma. Kaksivuotinen pakollinen esikoulu on tärkeä ja oikeansuuntainen toimenpide, ja se olisi pantava ehdottomasti täytäntöön. Sama koskee toimenpiteitä, joilla ehkäistään koulunkäynnin keskeyttämistä. On tehostettava aloitteita opettajakoulutuksen parantamiseksi ja kouluissa tosiasiallisesti esiintyvän erottelun vähentämiseksi. Säännöt, joiden mukaan lapsilisän saamisen edellytyksenä on koulunkäynti, ovat voimassa, mutta toimenpiteet eivät ehkä ole vielä johtaneet toivottuihin tuloksiin. |
| --- | --- |

(13)

Bulgaria ei ole edelleenkään hyväksynyt kouluopetusta koskevaa lakia, jonka on määrä tarjota puitteet välttämättömien ja kattavien koulujärjestelmän uudistusten toteuttamiselle, kuten opetusohjelmien uudistamiselle ja opettajakoulutuksen parantamiselle. Ammatillisen koulutuksen laatua on parannettava Bulgariassa ja ammattikoulutus on integroitava paremmin koulutuksen yleiseen rakenteeseen, jotta voidaan tarjota joustavia koulutusväyliä, vähentää koulunkäynnin keskeyttämistä ja parantaa elinikäisen oppimisen saavutettavuutta. Korkeakoulutus ei puolestaan edelleenkään kykene vastaamaan riittävän hyvin työmarkkinoiden tarpeisiin. Heikkotasoinen koulutuksen laadunvarmistusjärjestelmä edistää osaltaan huonoja tuloksia. Bulgariassa käydään parhaillaan keskustelua uudesta korkeakoulutusstrategiasta, joka edellyttää korkeakoulujen hallintorakenteiden uudistamista ottamalla asianomaiset sidosryhmät, kuten liike-elämän edustajat ja opiskelijat, mukaan. Lisäksi strategiaan on tarkoitus sisällyttää korkeakoulujen yhdistäminen sekä tulosperusteinen lähestymistapa, jonka avulla voitaisiin sovittaa paremmin yhteen koulutuksen tulokset ja työmarkkinoiden tarpeet. Huono-osaisten lasten ja erityisesti romanilasten pääsy koulutukseen on edelleen ongelma. Kaksivuotinen pakollinen esikoulu on tärkeä ja oikeansuuntainen toimenpide, ja se olisi pantava ehdottomasti täytäntöön. Sama koskee toimenpiteitä, joilla ehkäistään koulunkäynnin keskeyttämistä. On tehostettava aloitteita opettajakoulutuksen parantamiseksi ja kouluissa tosiasiallisesti esiintyvän erottelun vähentämiseksi. Säännöt, joiden mukaan lapsilisän saamisen edellytyksenä on koulunkäynti, ovat voimassa, mutta toimenpiteet eivät ehkä ole vielä johtaneet toivottuihin tuloksiin.

| (14) | Laajemmilla julkishallinnon nykyaikaistamistoimilla on ollut vain vähäinen vaikutus, koska lähestymistapa on ollut hajanainen eikä syvälle ulottuviin uudistuksiin ole sitouduttu riittävästi. Bulgarian on otettava käyttöön koordinoitu strategia julkishallinnon uudistamiseksi, jotta se voi lisätä julkishallinnon ja sääntelyvirastojen ammattimaisuutta ja riippumattomuutta esimerkiksi toteuttamalla ansioihin perustuvan virkamiesten nimitys- ja ylennysjärjestelmän sekä luomalla tehokkaat rakenteet korruptioriskin ehkäisemiseksi. Yleistä liiketoimintaympäristöä on pyrittävä edelleen parantamaan. Muun muassa lupamenettelyihin ja yritysten rekisteröintiin liittyy haasteita. Maksukyvyttömyystapausten käsittely vie keskimäärin yli kolme vuotta, ja palautusaste on alhainen. Vuonna 2013 hyväksyttiin uudet maksuviivästyksiä koskevat säännöt, jotka on pantava täytäntöön. Sähköisen viranomaisasioinnin kehitys on pysähtynyt, ja koordinointi järjestelmien yhteentoimivuuden varmistamiseksi ja keskitetyn asiointipisteen luomiseksi on riittämätöntä. Tämä rajoittaa toimenpiteitä avoimuuden lisäämiseksi ja hallinnollisen rasituksen vähentämiseksi. Julkisissa hankinnoissa ei edelleenkään ole saatu aikaan yksinkertaista, kodifioitua oikeudellista kehystä, mistä johtuva normiston monimutkaisuus aiheuttaa epävarmuutta toimijoille. Myös oikeuslaitoksen riippumattomuus on Bulgariassa edelleen liiketoimintaympäristön kannalta keskeinen ongelma. Bulgaria on toteuttanut joitakin toimenpiteitä korruption vähentämiseksi, mutta edistyminen on kaikkiaan ollut vähäistä eivätkä tulokset ole kestäviä. Sen vuoksi tarvitaan johdonmukaisempaa valvontaa ja eturistiriidoista määrättäviä varoittavia seuraamuksia. Lisäksi on tehostettava korruptiontorjunnasta vastaavien elinten keskinäistä koordinointia ja suojeltava niitä poliittiselta vaikuttamiselta. |
| --- | --- |

(14)

Laajemmilla julkishallinnon nykyaikaistamistoimilla on ollut vain vähäinen vaikutus, koska lähestymistapa on ollut hajanainen eikä syvälle ulottuviin uudistuksiin ole sitouduttu riittävästi. Bulgarian on otettava käyttöön koordinoitu strategia julkishallinnon uudistamiseksi, jotta se voi lisätä julkishallinnon ja sääntelyvirastojen ammattimaisuutta ja riippumattomuutta esimerkiksi toteuttamalla ansioihin perustuvan virkamiesten nimitys- ja ylennysjärjestelmän sekä luomalla tehokkaat rakenteet korruptioriskin ehkäisemiseksi. Yleistä liiketoimintaympäristöä on pyrittävä edelleen parantamaan. Muun muassa lupamenettelyihin ja yritysten rekisteröintiin liittyy haasteita. Maksukyvyttömyystapausten käsittely vie keskimäärin yli kolme vuotta, ja palautusaste on alhainen. Vuonna 2013 hyväksyttiin uudet maksuviivästyksiä koskevat säännöt, jotka on pantava täytäntöön. Sähköisen viranomaisasioinnin kehitys on pysähtynyt, ja koordinointi järjestelmien yhteentoimivuuden varmistamiseksi ja keskitetyn asiointipisteen luomiseksi on riittämätöntä. Tämä rajoittaa toimenpiteitä avoimuuden lisäämiseksi ja hallinnollisen rasituksen vähentämiseksi. Julkisissa hankinnoissa ei edelleenkään ole saatu aikaan yksinkertaista, kodifioitua oikeudellista kehystä, mistä johtuva normiston monimutkaisuus aiheuttaa epävarmuutta toimijoille. Myös oikeuslaitoksen riippumattomuus on Bulgariassa edelleen liiketoimintaympäristön kannalta keskeinen ongelma. Bulgaria on toteuttanut joitakin toimenpiteitä korruption vähentämiseksi, mutta edistyminen on kaikkiaan ollut vähäistä eivätkä tulokset ole kestäviä. Sen vuoksi tarvitaan johdonmukaisempaa valvontaa ja eturistiriidoista määrättäviä varoittavia seuraamuksia. Lisäksi on tehostettava korruptiontorjunnasta vastaavien elinten keskinäistä koordinointia ja suojeltava niitä poliittiselta vaikuttamiselta.

| (15) | Kilpailu sähkö- ja kaasumarkkinoilla on edelleen vähäistä. Energiamarkkinoiden toiminnan tehostamisen kannalta keskeisiä ongelmia ovat sähkö- ja kaasupörssien sekä avointen tukkumarkkinoiden puute. Vapaita sähkömarkkinoita hallitsee yksi ainoa sähköntoimittaja, jonka vähäisen koon takia kilpailu ei riitä varmistamaan kustannustehokkuutta. Kansallinen sääntelyelin ei edelleenkään kykene toimimaan tarpeeksi itsenäisesti ja tuloksellisesti. Riippuvuus muutamista energiantuojista ja puutteellinen infrastruktuurin kehittäminen muodostavat energiavarmuuden kannalta riskin. Energiatehokkuuden parantamista koskevalle kattavalle toimenpidepaketille on ehdotettu EU:n rahoitusta vuosia 2014–2020 koskevalla uudella ohjelmakaudella. |
| --- | --- |

(15)

Kilpailu sähkö- ja kaasumarkkinoilla on edelleen vähäistä. Energiamarkkinoiden toiminnan tehostamisen kannalta keskeisiä ongelmia ovat sähkö- ja kaasupörssien sekä avointen tukkumarkkinoiden puute. Vapaita sähkömarkkinoita hallitsee yksi ainoa sähköntoimittaja, jonka vähäisen koon takia kilpailu ei riitä varmistamaan kustannustehokkuutta. Kansallinen sääntelyelin ei edelleenkään kykene toimimaan tarpeeksi itsenäisesti ja tuloksellisesti. Riippuvuus muutamista energiantuojista ja puutteellinen infrastruktuurin kehittäminen muodostavat energiavarmuuden kannalta riskin. Energiatehokkuuden parantamista koskevalle kattavalle toimenpidepaketille on ehdotettu EU:n rahoitusta vuosia 2014–2020 koskevalla uudella ohjelmakaudella.

| (16) | Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut kattavasti Bulgarian talouspolitiikkaa. Se on arvioinut kansallisen uudistusohjelman ja lähentymisohjelman. Se on ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen Bulgarian finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–6. |
| --- | --- |

(16)

Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut kattavasti Bulgarian talouspolitiikkaa. Se on arvioinut kansallisen uudistusohjelman ja lähentymisohjelman. Se on ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen Bulgarian finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–6.

| (17) | Neuvosto on tutkinut Bulgarian lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (5) on otettu huomioon erityisesti jäljempänä esitettävässä suosituksessa 1. |
| --- | --- |

(17)

Neuvosto on tutkinut Bulgarian lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (5) on otettu huomioon erityisesti jäljempänä esitettävässä suosituksessa 1.

| (18) | Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja lähentymisohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset käyvät ilmi jäljempänä esitettävistä suosituksista 3, 4 ja 5, |
| --- | --- |

(18)

Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja lähentymisohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset käyvät ilmi jäljempänä esitettävistä suosituksista 3, 4 ja 5,

SUOSITTAA, että Bulgaria toteuttaa vuosina 2014 ja 2015 toimia, joilla se

| 1. | tehostaa vuonna 2014 julkisen talouden toimenpiteitä, koska vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevän osion vaatimuksiin nähden on muodostumassa ero; vahvistaa vuonna 2015 julkisen talouden strategiaa ja varmistaa siten, että keskipitkän aikavälin tavoite saavutetaan ja siinä myöhemmin pysytään; turvaa uuden finanssipoliittisen neuvoston valmiudet hoitaa tehtäviään; toteuttaa kattavan verostrategian veronkannon tehostamiseksi, harmaan talouden torjumiseksi ja säännösten noudattamisesta aiheutuvien kustannusten vähentämiseksi; |
| --- | --- |

1.

tehostaa vuonna 2014 julkisen talouden toimenpiteitä, koska vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevän osion vaatimuksiin nähden on muodostumassa ero; vahvistaa vuonna 2015 julkisen talouden strategiaa ja varmistaa siten, että keskipitkän aikavälin tavoite saavutetaan ja siinä myöhemmin pysytään; turvaa uuden finanssipoliittisen neuvoston valmiudet hoitaa tehtäviään; toteuttaa kattavan verostrategian veronkannon tehostamiseksi, harmaan talouden torjumiseksi ja säännösten noudattamisesta aiheutuvien kustannusten vähentämiseksi;

| 2. | laatii eläkejärjestelmää koskevan pitkän aikavälin strategian, jolla jatketaan suunniteltua lakisääteisen eläkeiän vuotuista korottamista, luodaan mekanismi lakisääteisen eläkeiän kytkemiseksi elinajanodotteeseen pitkällä aikavälillä, poistetaan asteittain käytöstä varhaiseläkejärjestelyt ja yhdenmukaistetaan miesten ja naisten lakisääteinen eläkeikä; tiukentaa työkyvyttömyyseläkkeiden myöntämisperusteita ja -menettelyjä esimerkiksi ottamalla paremmin huomioon hakijoiden jäljellä olevan työkyvyn; varmistaa kustannustehokkaat terveydenhoitopalvelut muun muassa niin, että vauhditetaan sairaalaverkon optimointia kytkien samalla sairaaloiden rahoitus niiden tuloksiin ja kehittäen avohoitoa; |
| --- | --- |

2.

laatii eläkejärjestelmää koskevan pitkän aikavälin strategian, jolla jatketaan suunniteltua lakisääteisen eläkeiän vuotuista korottamista, luodaan mekanismi lakisääteisen eläkeiän kytkemiseksi elinajanodotteeseen pitkällä aikavälillä, poistetaan asteittain käytöstä varhaiseläkejärjestelyt ja yhdenmukaistetaan miesten ja naisten lakisääteinen eläkeikä; tiukentaa työkyvyttömyyseläkkeiden myöntämisperusteita ja -menettelyjä esimerkiksi ottamalla paremmin huomioon hakijoiden jäljellä olevan työkyvyn; varmistaa kustannustehokkaat terveydenhoitopalvelut muun muassa niin, että vauhditetaan sairaalaverkon optimointia kytkien samalla sairaaloiden rahoitus niiden tuloksiin ja kehittäen avohoitoa;

| 3. | tehostaa työvoimapalveluja kehittämällä tuloksia mittaavan järjestelmän ja kohdentamalla toimet paremmin heikoimmassa asemassa oleviin ryhmiin, kuten matalan osaamistason työntekijöihin, iäkkäisiin työntekijöihin, pitkäaikaistyöttömiin ja romaneihin; laajentaa aktiivisten työmarkkinatoimenpiteiden kattavuutta ja lisää niiden tuloksellisuutta, jotta ne vastaisivat työnhakijoiden valmiuksia, sekä pyrkii nuorisotakuun tavoitteiden mukaisesti tavoittamaan sellaiset nuoret, jotka eivät‐ ole rekisteröityneet työvoimapalvelujen käyttäjiksi ja ovat työelämän ja koulutuksen ulkopuolella; parantaa työttömyysetuuksien ja sosiaaliavustusten todellista kattavuutta ja niiden yhteyksiä työttömiä aktivoiviin toimenpiteisiin; edistää sosiaaliturvamaksujen vähimmäismäärien kattavaa tarkistamista sen varmistamiseksi, että järjestelmä ei hinnoittele matalan osaamistason työntekijöitä pois työmarkkinoilta; laatii työmarkkinaosapuolia kuullen avoimet suuntaviivat lakisääteisten vähimmäispalkkojen mukauttamiseksi ottaen huomioon työllisyyteen ja kilpailukykyyn kohdistuvat vaikutukset; vähentääkseen köyhyyttä parantaa edelleen lapsille ja vanhuksille tarkoitettujen sosiaalipalvelujen ja sosiaalisten tulonsiirtojen saatavuutta ja vaikuttavuutta; |
| --- | --- |

3.

tehostaa työvoimapalveluja kehittämällä tuloksia mittaavan järjestelmän ja kohdentamalla toimet paremmin heikoimmassa asemassa oleviin ryhmiin, kuten matalan osaamistason työntekijöihin, iäkkäisiin työntekijöihin, pitkäaikaistyöttömiin ja romaneihin; laajentaa aktiivisten työmarkkinatoimenpiteiden kattavuutta ja lisää niiden tuloksellisuutta, jotta ne vastaisivat työnhakijoiden valmiuksia, sekä pyrkii nuorisotakuun tavoitteiden mukaisesti tavoittamaan sellaiset nuoret, jotka eivät‐ ole rekisteröityneet työvoimapalvelujen käyttäjiksi ja ovat työelämän ja koulutuksen ulkopuolella; parantaa työttömyysetuuksien ja sosiaaliavustusten todellista kattavuutta ja niiden yhteyksiä työttömiä aktivoiviin toimenpiteisiin; edistää sosiaaliturvamaksujen vähimmäismäärien kattavaa tarkistamista sen varmistamiseksi, että järjestelmä ei hinnoittele matalan osaamistason työntekijöitä pois työmarkkinoilta; laatii työmarkkinaosapuolia kuullen avoimet suuntaviivat lakisääteisten vähimmäispalkkojen mukauttamiseksi ottaen huomioon työllisyyteen ja kilpailukykyyn kohdistuvat vaikutukset; vähentääkseen köyhyyttä parantaa edelleen lapsille ja vanhuksille tarkoitettujen sosiaalipalvelujen ja sosiaalisten tulonsiirtojen saatavuutta ja vaikuttavuutta;

| 4. | hyväksyy kouluopetusta koskevan lain ja jatkaa ammatillisen ja korkeakoulutuksen uudistamista lisätäkseen kaikilla koulutusasteilla hankittavien taitojen tasoa ja merkityksellisyyttä sekä tukee oppilaitosten ja yritysten välisiä kumppanuuksia sovittaakseen paremmin yhteen koulutuksen tulokset ja työmarkkinoiden tarpeet; parantaa ammatillisen koulutuksen ja ammatillisten oppilaitosten laatua ja lisää mahdollisuuksia hyödyntää elinikäistä oppimista; parantaa muita heikommassa asemassa olevien lasten ja erityisesti romanilasten mahdollisuuksia osallistua laadukkaaseen osallistavaan esikoulutukseen ja perusopetukseen sekä panee täysimääräisesti täytäntöön säännöt, joiden mukaan lapsilisän maksamisen ehtona on lapsen osallistuminen opetukseen; |
| --- | --- |

4.

hyväksyy kouluopetusta koskevan lain ja jatkaa ammatillisen ja korkeakoulutuksen uudistamista lisätäkseen kaikilla koulutusasteilla hankittavien taitojen tasoa ja merkityksellisyyttä sekä tukee oppilaitosten ja yritysten välisiä kumppanuuksia sovittaakseen paremmin yhteen koulutuksen tulokset ja työmarkkinoiden tarpeet; parantaa ammatillisen koulutuksen ja ammatillisten oppilaitosten laatua ja lisää mahdollisuuksia hyödyntää elinikäistä oppimista; parantaa muita heikommassa asemassa olevien lasten ja erityisesti romanilasten mahdollisuuksia osallistua laadukkaaseen osallistavaan esikoulutukseen ja perusopetukseen sekä panee täysimääräisesti täytäntöön säännöt, joiden mukaan lapsilisän maksamisen ehtona on lapsen osallistuminen opetukseen;

| 5. | jatkaa liiketoimintaympäristön parantamista erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten kannalta karsimalla byrokratiaa, edistämällä sähköistä viranomaisasiointia, tehostamalla maksukyvyttömyysmenettelyjä ja panemalla täytäntöön maksuviivästyksiä koskevan lainsäädännön; parantaa julkisia hankintoja koskevaa järjestelmää tehostamalla hallinnon valmiuksia, vahvistamalla julkisista hankinnoista vastaavan viraston harjoittamaa ennakkovalvontaa ja toteuttamalla käytännön toimenpiteitä sähköisen hankintamenettelyn käyttöönottamiseksi; parantaa oikeuslaitoksen toiminnan laatua ja lisää sen riippumattomuutta sekä tehostaa korruption torjuntaa; |
| --- | --- |

5.

jatkaa liiketoimintaympäristön parantamista erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten kannalta karsimalla byrokratiaa, edistämällä sähköistä viranomaisasiointia, tehostamalla maksukyvyttömyysmenettelyjä ja panemalla täytäntöön maksuviivästyksiä koskevan lainsäädännön; parantaa julkisia hankintoja koskevaa järjestelmää tehostamalla hallinnon valmiuksia, vahvistamalla julkisista hankinnoista vastaavan viraston harjoittamaa ennakkovalvontaa ja toteuttamalla käytännön toimenpiteitä sähköisen hankintamenettelyn käyttöönottamiseksi; parantaa oikeuslaitoksen toiminnan laatua ja lisää sen riippumattomuutta sekä tehostaa korruption torjuntaa;

| 6. | tehostaa energia-alan uudistamista kilpailun, markkinoiden tehokkuuden ja avoimuuden sekä energiatehokkuuden lisäämiseksi erityisesti poistamalla markkinoiden esteitä, vähentämällä säännellyn markkinalohkon painoarvoa, tehostamalla toimia läpinäkyvien sähkön ja kaasun tukkumarkkinoiden luomiseksi, poistamalla asteittain kiintiöt sekä vahvistamalla energia-alan sääntelyviranomaisen riippumattomuutta ja hallinnollisia valmiuksia; nopeuttaa erityisesti kaasuyhteyksien liitäntähankkeita lähellä olevien jäsenvaltioiden ja ehdokasmaiden kanssa ja parantaa jakeluhäiriöiden sietokykyä. |
| --- | --- |

6.

tehostaa energia-alan uudistamista kilpailun, markkinoiden tehokkuuden ja avoimuuden sekä energiatehokkuuden lisäämiseksi erityisesti poistamalla markkinoiden esteitä, vähentämällä säännellyn markkinalohkon painoarvoa, tehostamalla toimia läpinäkyvien sähkön ja kaasun tukkumarkkinoiden luomiseksi, poistamalla asteittain kiintiöt sekä vahvistamalla energia-alan sääntelyviranomaisen riippumattomuutta ja hallinnollisia valmiuksia; nopeuttaa erityisesti kaasuyhteyksien liitäntähankkeita lähellä olevien jäsenvaltioiden ja ehdokasmaiden kanssa ja parantaa jakeluhäiriöiden sietokykyä.

Tehty Brysselissä 8 päivänä heinäkuuta 2014.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

P. C. PADOAN

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EYVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Pidetty voimassa vuodelle 2014 jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista 6 päivänä toukokuuta 2014 annetulla neuvoston päätöksellä 2014/322/EU (EUVL L 165, 4.6.2014, s. 49).

3

(4)  EUVL C 217, 30.7.2013, s. 10.

4

(5)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

5

---

| 29.7.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 247/12 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 247/12

---

NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014,

Tšekin vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Tšekin vuoden 2014 lähentymisohjelmasta

2014/C 247/03

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi työllisyys- ja kasvustrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia vauhdittaa kestävää kasvua ja lisätä kilpailukykyä. |
| --- | --- |

(1)

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi työllisyys- ja kasvustrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia vauhdittaa kestävää kasvua ja lisätä kilpailukykyä.

| (2) | Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (2). Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (2). Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.

| (3) | Jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

(3)

Jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon.

| (4) | Neuvosto antoi 9 päivänä heinäkuuta 2013 suosituksen (3) Tšekin vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Tšekin vuosien 2012–2016 tarkistetusta lähentymisohjelmasta. |
| --- | --- |

(4)

Neuvosto antoi 9 päivänä heinäkuuta 2013 suosituksen (3) Tšekin vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Tšekin vuosien 2012–2016 tarkistetusta lähentymisohjelmasta.

| (5) | Komissio hyväksyi 13 päivänä marraskuuta 2013 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2014 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi myös 13 päivänä marraskuuta 2013 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (4) perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa Tšekin ei katsottu kuuluvan niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. |
| --- | --- |

(5)

Komissio hyväksyi 13 päivänä marraskuuta 2013 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2014 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi myös 13 päivänä marraskuuta 2013 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (4) perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa Tšekin ei katsottu kuuluvan niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

| (6) | Eurooppa-neuvosto hyväksyi 20 päivänä joulukuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa. |
| --- | --- |

(6)

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 20 päivänä joulukuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa.

| (7) | Tšekki toimitti vuoden 2014 kansallisen uudistusohjelmansa 16 päivänä huhtikuuta 2014 ja vuoden 2014 lähentymisohjelmansa 28 päivänä huhtikuuta 2014. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. |
| --- | --- |

(7)

Tšekki toimitti vuoden 2014 kansallisen uudistusohjelmansa 16 päivänä huhtikuuta 2014 ja vuoden 2014 lähentymisohjelmansa 28 päivänä huhtikuuta 2014. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

| (8) | Vuoden 2014 lähentymisohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian tavoitteena on pitää julkisen talouden alijäämä ohjelmakaudella alle perussopimuksen mukaisen viitearvon, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Lähentymisohjelmassa mainittu keskipitkän aikavälin tavoite on ‐ 1 prosentti suhteessa BKT:hen, mikä vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Vaikka julkisen talouden strategia on kasvu- ja vakaussopimuksen mukainen vuonna 2014, edellytettyyn rakenteelliseen sopeutukseen ei kuitenkaan odoteta päästävän vuonna 2015, sillä uudelleenlasketun rakenteellisen rahoitusaseman ennustetaan heikkenevän 0,6 prosenttiyksikköä. Lisäksi julkisen talouden menojen odotetaan kasvavan vauhdilla, joka ei vastaa vertailuarvoa. Uudelleenlasketun rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan poikkeavan edellytetystä sopeutusurasta myös vuosina 2016 ja 2017, sillä uudelleenlasketun rakenteellisen rahoitusaseman ennustetaan olevan ‐ 1,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016 ja ‐ 1,9 prosenttia vuonna 2017. Yleisesti ottaen riskinä on, että keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävästä sopeutusurasta poiketaan vuodesta 2015 alkaen. Lähentymisohjelman mukaan velkasuhteen, joka on alle viitearvon (60 prosenttia suhteessa BKT:hen), ennustetaan alenevan tilapäisesti 1,1 prosenttiyksikköä eli sen ennustetaan olevan 45 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja kohoavan 46 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Lähentymisohjelman julkisen talouden kehitysarvion perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Lähentymisohjelman mukaan Tšekin talouden odotetaan kasvavan 1,7 prosenttia vuonna 2014 ja 2 prosenttia vuonna 2015, kun komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen mukaan kasvun odotetaan olevan 2 prosenttia vuonna 2014 ja 2,4 prosenttia vuonna 2015. Julkisen talouden näkymiin kohdistuvat pääasialliset riskit johtuvat julkisten investointien tulevaan kehitykseen liittyvästä suuresta epävarmuudesta ja mahdollisista kertaluonteisista menoista, jotka liittyvät suunniteltuun hävittäjien leasing-sopimukseen ja joiden alijäämää lisäävän vaikutuksen odotetaan olevan 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015.
  Komission talousennusteen mukaan riskinä on, että keskipitkän aikavälin tavoitteesta poiketaan merkittävästi vuonna 2015. Ero lähentymisohjelman mukaiseen skenaarioon johtuu siitä, että vuoden 2015 politiikkaa ja päätösperäisiä toimenpiteitä koskevat oletukset ovat erilaiset. Neuvosto katsoo asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen lähentymisohjelman arvioinnin ja komission talousennusteen perusteella, että alijäämää on supistettu merkittävästi alle 3 prosentin suhteessa BKT:hen vuonna 2013 neuvoston suosituksen mukaisesti ja vaikka keskipitkän aikavälin tavoitteeseen odotetaan päästävän vuonna 2014, riskinä on, että siitä poiketaan merkittävästi vuodesta 2015 alkaen. |
| --- | --- |

(8)

Vuoden 2014 lähentymisohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian tavoitteena on pitää julkisen talouden alijäämä ohjelmakaudella alle perussopimuksen mukaisen viitearvon, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Lähentymisohjelmassa mainittu keskipitkän aikavälin tavoite on ‐ 1 prosentti suhteessa BKT:hen, mikä vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Vaikka julkisen talouden strategia on kasvu- ja vakaussopimuksen mukainen vuonna 2014, edellytettyyn rakenteelliseen sopeutukseen ei kuitenkaan odoteta päästävän vuonna 2015, sillä uudelleenlasketun rakenteellisen rahoitusaseman ennustetaan heikkenevän 0,6 prosenttiyksikköä. Lisäksi julkisen talouden menojen odotetaan kasvavan vauhdilla, joka ei vastaa vertailuarvoa. Uudelleenlasketun rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan poikkeavan edellytetystä sopeutusurasta myös vuosina 2016 ja 2017, sillä uudelleenlasketun rakenteellisen rahoitusaseman ennustetaan olevan ‐ 1,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016 ja ‐ 1,9 prosenttia vuonna 2017. Yleisesti ottaen riskinä on, että keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävästä sopeutusurasta poiketaan vuodesta 2015 alkaen. Lähentymisohjelman mukaan velkasuhteen, joka on alle viitearvon (60 prosenttia suhteessa BKT:hen), ennustetaan alenevan tilapäisesti 1,1 prosenttiyksikköä eli sen ennustetaan olevan 45 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja kohoavan 46 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Lähentymisohjelman julkisen talouden kehitysarvion perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Lähentymisohjelman mukaan Tšekin talouden odotetaan kasvavan 1,7 prosenttia vuonna 2014 ja 2 prosenttia vuonna 2015, kun komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen mukaan kasvun odotetaan olevan 2 prosenttia vuonna 2014 ja 2,4 prosenttia vuonna 2015. Julkisen talouden näkymiin kohdistuvat pääasialliset riskit johtuvat julkisten investointien tulevaan kehitykseen liittyvästä suuresta epävarmuudesta ja mahdollisista kertaluonteisista menoista, jotka liittyvät suunniteltuun hävittäjien leasing-sopimukseen ja joiden alijäämää lisäävän vaikutuksen odotetaan olevan 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015.

Komission talousennusteen mukaan riskinä on, että keskipitkän aikavälin tavoitteesta poiketaan merkittävästi vuonna 2015. Ero lähentymisohjelman mukaiseen skenaarioon johtuu siitä, että vuoden 2015 politiikkaa ja päätösperäisiä toimenpiteitä koskevat oletukset ovat erilaiset. Neuvosto katsoo asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen lähentymisohjelman arvioinnin ja komission talousennusteen perusteella, että alijäämää on supistettu merkittävästi alle 3 prosentin suhteessa BKT:hen vuonna 2013 neuvoston suosituksen mukaisesti ja vaikka keskipitkän aikavälin tavoitteeseen odotetaan päästävän vuonna 2014, riskinä on, että siitä poiketaan merkittävästi vuodesta 2015 alkaen.

| (9) | Tšekki on noussut kaksi vuotta kestäneestä lamasta, ja sen haasteena on nyt saavuttaa voimakas kestävä kasvu samalla kun maan väestö on vanhenemassa nopeasti. Julkiset investoinnit ovat olleet jyrkässä laskussa viime vuosina, ja erityisesti infrastruktuuri-investoinnit ovat kärsineet tästä suuntauksesta. Tšekin talouden kasvumalli pohjautui ennen kriisiä laajoihin ulkomaisiin pääomavirtoihin ja vahvaan vientisuuntautumiseen. Koska mahdollisuudet tuotannontekijöiden (myös ulkomaisen pääoman) kerryttämiseen perustuvaan talouskasvun vauhdittumiseen vaikuttavat rajallisilta, talouden suuntaaminen uudelleen kotimaisiin kasvun vetureihin avaisi uusia väyliä tuottavuuden parantamiselle. Tämän prosessin keskeisiin edellytyksiin kuuluvat yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen ja innovaatioiden tukeminen sekä instituutioiden vahvistaminen. |
| --- | --- |

(9)

Tšekki on noussut kaksi vuotta kestäneestä lamasta, ja sen haasteena on nyt saavuttaa voimakas kestävä kasvu samalla kun maan väestö on vanhenemassa nopeasti. Julkiset investoinnit ovat olleet jyrkässä laskussa viime vuosina, ja erityisesti infrastruktuuri-investoinnit ovat kärsineet tästä suuntauksesta. Tšekin talouden kasvumalli pohjautui ennen kriisiä laajoihin ulkomaisiin pääomavirtoihin ja vahvaan vientisuuntautumiseen. Koska mahdollisuudet tuotannontekijöiden (myös ulkomaisen pääoman) kerryttämiseen perustuvaan talouskasvun vauhdittumiseen vaikuttavat rajallisilta, talouden suuntaaminen uudelleen kotimaisiin kasvun vetureihin avaisi uusia väyliä tuottavuuden parantamiselle. Tämän prosessin keskeisiin edellytyksiin kuuluvat yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen ja innovaatioiden tukeminen sekä instituutioiden vahvistaminen.

| (10) | Hallitus hyväksyi äskettäin sopimuksen talous- ja rahaliiton vakaudesta, yhteensovittamisesta sekä ohjauksesta ja hallinnasta, mutta parlamentti ei ole vielä ratifioinut sitä. Finanssipoliittisen kehyksen kattavaan uudistukseen tähtäävät työt aloitettiin vuonna 2011, mutta uudistuksen hyväksyminen ja täytäntöönpano on edelleen epävarmaa. Neuvoston direktiivin 2011/85/EU (5) noudattamisen varmistavan lainsäädännön antaminen on myös viivästynyt. |
| --- | --- |

(10)

Hallitus hyväksyi äskettäin sopimuksen talous- ja rahaliiton vakaudesta, yhteensovittamisesta sekä ohjauksesta ja hallinnasta, mutta parlamentti ei ole vielä ratifioinut sitä. Finanssipoliittisen kehyksen kattavaan uudistukseen tähtäävät työt aloitettiin vuonna 2011, mutta uudistuksen hyväksyminen ja täytäntöönpano on edelleen epävarmaa. Neuvoston direktiivin 2011/85/EU (5) noudattamisen varmistavan lainsäädännön antaminen on myös viivästynyt.

| (11) | Verotuksen alalla Tšekin keskeisinä haasteina on tehostaa verotulojen keräämistä ja saavuttaa kasvua edistävämpi verotuksen rakenne. Tšekki on toteuttanut joitakin toimenpiteitä parantaakseen verosäännösten noudattamista erityisesti välillisen verotuksen osalta, mutta verotuksen noudattamisesta aiheutuvat kokonaiskustannukset ovat edelleen liian suuret. Veroperusteita (tuloverot, terveydenhuolto- ja sosiaaliturvamaksuosuudet) ei ole vielä yhdenmukaistettu, ja keskitetyn veronkeräyspisteen suunniteltu perustaminen vuonna 2015 on peruttu. Hallitus on kuitenkin ilmoittanut aikovansa ratkaista veroperusteiden yhdenmukaistamiseen liittyvät kysymykset. Vuonna 2013 annettuja verotuksen rakennetta koskevia suosituksia ei ole noudatettu. Työn verotus on edelleen korkealla tasolla erityisesti pienituloisten osalta, joihin kuuluvat myös osa-aikatyön tekijät, pääasiassa suurten sosiaaliturvamaksuosuuksien vuoksi. Siirtymiseen työn verotuksesta muille osa-alueille on jonkin verran mahdollisuuksia, esimerkiksi siirtämällä verotusta ympäristöveroihin ja juokseviin kiinteistöveroihin, jotka ovat kumpikin suhteellisen alhaisia. Työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien vero- ja sosiaaliturvakohtelussa on edelleen merkittäviä eroja. Tämä johtaa veroperusteen kapenemiseen ja kannustaa valeyrittäjyyteen, jolla on kohtuuttomat seuraukset vakituisessa työsuhteessa oleviin työntekijöihin. |
| --- | --- |

(11)

Verotuksen alalla Tšekin keskeisinä haasteina on tehostaa verotulojen keräämistä ja saavuttaa kasvua edistävämpi verotuksen rakenne. Tšekki on toteuttanut joitakin toimenpiteitä parantaakseen verosäännösten noudattamista erityisesti välillisen verotuksen osalta, mutta verotuksen noudattamisesta aiheutuvat kokonaiskustannukset ovat edelleen liian suuret. Veroperusteita (tuloverot, terveydenhuolto- ja sosiaaliturvamaksuosuudet) ei ole vielä yhdenmukaistettu, ja keskitetyn veronkeräyspisteen suunniteltu perustaminen vuonna 2015 on peruttu. Hallitus on kuitenkin ilmoittanut aikovansa ratkaista veroperusteiden yhdenmukaistamiseen liittyvät kysymykset. Vuonna 2013 annettuja verotuksen rakennetta koskevia suosituksia ei ole noudatettu. Työn verotus on edelleen korkealla tasolla erityisesti pienituloisten osalta, joihin kuuluvat myös osa-aikatyön tekijät, pääasiassa suurten sosiaaliturvamaksuosuuksien vuoksi. Siirtymiseen työn verotuksesta muille osa-alueille on jonkin verran mahdollisuuksia, esimerkiksi siirtämällä verotusta ympäristöveroihin ja juokseviin kiinteistöveroihin, jotka ovat kumpikin suhteellisen alhaisia. Työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien vero- ja sosiaaliturvakohtelussa on edelleen merkittäviä eroja. Tämä johtaa veroperusteen kapenemiseen ja kannustaa valeyrittäjyyteen, jolla on kohtuuttomat seuraukset vakituisessa työsuhteessa oleviin työntekijöihin.

| (12) | Tšekillä on keskisuuria kestävyysriskejä pitkällä aikavälillä, ja ne johtuvat lähinnä eläke- ja terveydenhuoltomenojen ennustetusta lisääntymisestä. Nykyisen lainsäädännön mukaan lakisääteisen eläkeiän on suunniteltu nousevan pitkällä aikavälillä, mutta nousu on liian hidasta keskipitkällä aikavälillä. Hallitus suunnittelee siirtymistä tarkistusmekanismiin, jolla eläkeikä saatetaan vastaamaan elinajanodotteen muutoksia. Tämä on kuitenkin vain osittainen ratkaisu kestävyysvajeen asettamaan haasteeseen. Eläkkeiden tilapäinen alhaisempi indeksikorjaus päättyy lisäksi vuonna 2015, eli vuotta suunniteltua aikaisemmin, eikä eläkkeiden normaalia indeksikorjausjärjestelmää (hinnat, johon lisätään kolmannes reaalipalkkojen noususta) ole tarkistettu. Ikääntyneiden työntekijöiden työllistettävyyden parantamisessa on edistytty vain vähän. Julkisten terveydenhuoltomenojen kustannustehokkuuden parantamisessa ei ole edistytty lainkaan. Laitoshoidon liikakapasiteetti osoittaa, että kustannustehokkuutta ja hallintoa on mahdollista parantaa. |
| --- | --- |

(12)

Tšekillä on keskisuuria kestävyysriskejä pitkällä aikavälillä, ja ne johtuvat lähinnä eläke- ja terveydenhuoltomenojen ennustetusta lisääntymisestä. Nykyisen lainsäädännön mukaan lakisääteisen eläkeiän on suunniteltu nousevan pitkällä aikavälillä, mutta nousu on liian hidasta keskipitkällä aikavälillä. Hallitus suunnittelee siirtymistä tarkistusmekanismiin, jolla eläkeikä saatetaan vastaamaan elinajanodotteen muutoksia. Tämä on kuitenkin vain osittainen ratkaisu kestävyysvajeen asettamaan haasteeseen. Eläkkeiden tilapäinen alhaisempi indeksikorjaus päättyy lisäksi vuonna 2015, eli vuotta suunniteltua aikaisemmin, eikä eläkkeiden normaalia indeksikorjausjärjestelmää (hinnat, johon lisätään kolmannes reaalipalkkojen noususta) ole tarkistettu. Ikääntyneiden työntekijöiden työllistettävyyden parantamisessa on edistytty vain vähän. Julkisten terveydenhuoltomenojen kustannustehokkuuden parantamisessa ei ole edistytty lainkaan. Laitoshoidon liikakapasiteetti osoittaa, että kustannustehokkuutta ja hallintoa on mahdollista parantaa.

| (13) | Julkisten työvoimapalvelujen valmiuksien ja laadun parantamiseksi on toteutettu alustavia toimenpiteitä. Toimenpiteiden suunta on oikea, mutta niiden vaikutusta on tarpeen arvioida. Aktiiviselle työmarkkinapolitiikalle ei ole riittävää rahoitusta, eikä se kohdistu tuloksellisesti pienten lasten äiteihin, nuoriin ja ikääntyneisiin työntekijöihin. Vaikka yleinen työllisyysaste on suhteellisen korkea, nämä ryhmät ovat työmarkkinoilla aliedustettuina. Kohtuuhintaisten lastenhoitopalvelujen rajallinen saanti ja osa-aikatyön suhteellisen vähäinen osuus ehkäisevät naisten osallistumista työmarkkinoille. Sukupuolten välinen palkkaero oli vuonna 2012 edelleen yksi unionin suurimpia. |
| --- | --- |

(13)

Julkisten työvoimapalvelujen valmiuksien ja laadun parantamiseksi on toteutettu alustavia toimenpiteitä. Toimenpiteiden suunta on oikea, mutta niiden vaikutusta on tarpeen arvioida. Aktiiviselle työmarkkinapolitiikalle ei ole riittävää rahoitusta, eikä se kohdistu tuloksellisesti pienten lasten äiteihin, nuoriin ja ikääntyneisiin työntekijöihin. Vaikka yleinen työllisyysaste on suhteellisen korkea, nämä ryhmät ovat työmarkkinoilla aliedustettuina. Kohtuuhintaisten lastenhoitopalvelujen rajallinen saanti ja osa-aikatyön suhteellisen vähäinen osuus ehkäisevät naisten osallistumista työmarkkinoille. Sukupuolten välinen palkkaero oli vuonna 2012 edelleen yksi unionin suurimpia.

| (14) | Tšekin koulutusjärjestelmän laatu ja työmarkkinoiden tarpeiden huomiointi herättävät huolta. Joitakin toimenpiteitä on toteutettu oppivelvollisuuskoulutuksen arviointikehyksen parantamiseksi, mutta heikommin menestyneitä kouluja ja oppilaita koskevat jatkotoimet aiheuttavat edelleen haasteita. Opetusalan ammattien houkuttelevuus on myös ongelma, johon hallitus aikoo puuttua. Romanilasten vähäinen osallistuminen yleiseen osallistavaan varhaiskasvatukseen ja alemman perusasteen koulutukseen asettaa edelleen haasteita romanien integroimiselle. Korkea-asteen koulutuksen uudistus on viivästynyt, eikä korkea-asteen koulutuksen akkreditointi- ja rahoitusjärjestelyissä ole edistytty. Vain tutkimuslaitosten rahoitukseen on tehty pieniä muutoksia. On ratkaisevan tärkeää luoda julkisen sektorin tutkijoille oikeita kannustimia huippuosaamisen tavoitteluun, yhteiskunnallisten ongelmien ratkaisemiseen ja yhteistyön tekemiseen yritysten kanssa. |
| --- | --- |

(14)

Tšekin koulutusjärjestelmän laatu ja työmarkkinoiden tarpeiden huomiointi herättävät huolta. Joitakin toimenpiteitä on toteutettu oppivelvollisuuskoulutuksen arviointikehyksen parantamiseksi, mutta heikommin menestyneitä kouluja ja oppilaita koskevat jatkotoimet aiheuttavat edelleen haasteita. Opetusalan ammattien houkuttelevuus on myös ongelma, johon hallitus aikoo puuttua. Romanilasten vähäinen osallistuminen yleiseen osallistavaan varhaiskasvatukseen ja alemman perusasteen koulutukseen asettaa edelleen haasteita romanien integroimiselle. Korkea-asteen koulutuksen uudistus on viivästynyt, eikä korkea-asteen koulutuksen akkreditointi- ja rahoitusjärjestelyissä ole edistytty. Vain tutkimuslaitosten rahoitukseen on tehty pieniä muutoksia. On ratkaisevan tärkeää luoda julkisen sektorin tutkijoille oikeita kannustimia huippuosaamisen tavoitteluun, yhteiskunnallisten ongelmien ratkaisemiseen ja yhteistyön tekemiseen yritysten kanssa.

| (15) | Säänneltyjen ammattien määrä on suuri. Niitä koskevan sääntelyn purkaminen on alkanut, mutta niin hitaaseen tahtiin, että palvelualan lisääntynyt kilpailu ei tuota nopeita etuja. Tšekki on toteuttanut energiatehokkuuden parantamiseksi joitakin alustavia toimenpiteitä, erityisesti tarjoamalla julkisia rahoituskannustimia rakennusalan tueksi. Energiansäästömahdollisuudet ovat edelleen merkittäviä, ja kunnianhimoisemmat toimenpiteet vähentäisivät myös energiariippuvuutta. |
| --- | --- |

(15)

Säänneltyjen ammattien määrä on suuri. Niitä koskevan sääntelyn purkaminen on alkanut, mutta niin hitaaseen tahtiin, että palvelualan lisääntynyt kilpailu ei tuota nopeita etuja. Tšekki on toteuttanut energiatehokkuuden parantamiseksi joitakin alustavia toimenpiteitä, erityisesti tarjoamalla julkisia rahoituskannustimia rakennusalan tueksi. Energiansäästömahdollisuudet ovat edelleen merkittäviä, ja kunnianhimoisemmat toimenpiteet vähentäisivät myös energiariippuvuutta.

| (16) | Julkishallinnon laatu ja tehokkuus ovat edelleen ongelmia, jotka aiheuttavat kielteisiä talousvaikutuksia. Pitkään odotettua virkamieslakia ei ole vielä hyväksytty, ja sen hyväksyminen onkin hallituksen keskeinen prioriteetti. Korruption torjunnassa on edistytty vain vähän. Vuosien 2013–2014 korruptiontorjuntastrategian mukaista keskeistä lainsäädäntöä ei ole vielä annettu. Vielä ei ole laadittu selkeää pidemmän aikavälin suunnitelmaa siitä, miten tämä taloudellisen ja yhteiskunnallisen kehityksen kannalta erittäin merkittävä kysymys ratkaistaan kestävällä tavalla. Julkisten tarjouskilpailujen toteuttamista paikallisella ja alueellisella tasolla leimaavat perusteettomat viivästykset. Uudet julkisia hankintoja koskevat säännöt ovat askel taaksepäin, sillä niillä poistetaan osa läpinäkyvyyden turvaavista takeista. EU:n varojen käytön parantamisessa on edistytty vain vähän. Lisää panostusta tarvitaan, sillä tarkastusviranomainen raportoi korkeista virhemääristä useissa ohjelmissa vuoden 2013 lopussa. |
| --- | --- |

(16)

Julkishallinnon laatu ja tehokkuus ovat edelleen ongelmia, jotka aiheuttavat kielteisiä talousvaikutuksia. Pitkään odotettua virkamieslakia ei ole vielä hyväksytty, ja sen hyväksyminen onkin hallituksen keskeinen prioriteetti. Korruption torjunnassa on edistytty vain vähän. Vuosien 2013–2014 korruptiontorjuntastrategian mukaista keskeistä lainsäädäntöä ei ole vielä annettu. Vielä ei ole laadittu selkeää pidemmän aikavälin suunnitelmaa siitä, miten tämä taloudellisen ja yhteiskunnallisen kehityksen kannalta erittäin merkittävä kysymys ratkaistaan kestävällä tavalla. Julkisten tarjouskilpailujen toteuttamista paikallisella ja alueellisella tasolla leimaavat perusteettomat viivästykset. Uudet julkisia hankintoja koskevat säännöt ovat askel taaksepäin, sillä niillä poistetaan osa läpinäkyvyyden turvaavista takeista. EU:n varojen käytön parantamisessa on edistytty vain vähän. Lisää panostusta tarvitaan, sillä tarkastusviranomainen raportoi korkeista virhemääristä useissa ohjelmissa vuoden 2013 lopussa.

| (17) | Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut kattavasti Tšekin talouspolitiikkaa. Se on arvioinut kansallisen uudistusohjelman ja lähentymisohjelman. Se on ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen Tšekin finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–7. |
| --- | --- |

(17)

Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut kattavasti Tšekin talouspolitiikkaa. Se on arvioinut kansallisen uudistusohjelman ja lähentymisohjelman. Se on ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen Tšekin finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–7.

| (18) | Neuvosto on tutkinut lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (6) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1, |
| --- | --- |

(18)

Neuvosto on tutkinut lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (6) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

SUOSITTAA, että Tšekki toteuttaa vuosina 2014 ja 2015 toimia, joilla se

| 1. | korjattuaan liiallisen alijäämän säilyttää julkisen talouden rahoitusaseman vakauden vuonna 2014; vahvistaa merkittävästi julkisen talouden strategiaa vuonna 2015, jotta varmistetaan, että keskipitkän aikavälin tavoite saavutetaan ja sitä noudatetaan siitä lähtien; asettaa etusijalle kasvua edistävät menot elpymisen tukemiseksi ja kasvunäkymien parantamiseksi; hyväksyy ja toteuttaa toimenpiteitä julkisen talouden kehyksen vahvistamiseksi ja erityisesti perustaa riippumattoman finanssipoliittisen elimen valvomaan finanssipolitiikkaa, ottaa käyttöön finanssipoliittisia sääntöjä paikallis- ja aluehallintoa varten ja parantaa koordinointia kaikkien hallintotasojen välillä; |
| --- | --- |

1.

korjattuaan liiallisen alijäämän säilyttää julkisen talouden rahoitusaseman vakauden vuonna 2014; vahvistaa merkittävästi julkisen talouden strategiaa vuonna 2015, jotta varmistetaan, että keskipitkän aikavälin tavoite saavutetaan ja sitä noudatetaan siitä lähtien; asettaa etusijalle kasvua edistävät menot elpymisen tukemiseksi ja kasvunäkymien parantamiseksi; hyväksyy ja toteuttaa toimenpiteitä julkisen talouden kehyksen vahvistamiseksi ja erityisesti perustaa riippumattoman finanssipoliittisen elimen valvomaan finanssipolitiikkaa, ottaa käyttöön finanssipoliittisia sääntöjä paikallis- ja aluehallintoa varten ja parantaa koordinointia kaikkien hallintotasojen välillä;

| 2. | parantaa verotussäännösten noudattamista painottaen erityisesti arvonlisäverotusta ja vähentää veronkannon ja -maksun kustannuksia yksinkertaistamalla verojärjestelmää ja yhdenmukaistamalla tuloveron sekä sosiaaliturva- ja terveydenhuoltomaksuosuuksien veroperusteita; alentaa työn korkeaa veroastetta erityisesti matalapalkkaisten työntekijöiden osalta; siirtää verotuksen painopistettä kasvun kannalta vähemmän haitallisille aloille, kuten juokseviin kiinteistö- ja ympäristöveroihin; lähentää edelleen työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien verokohtelua; |
| --- | --- |

2.

parantaa verotussäännösten noudattamista painottaen erityisesti arvonlisäverotusta ja vähentää veronkannon ja -maksun kustannuksia yksinkertaistamalla verojärjestelmää ja yhdenmukaistamalla tuloveron sekä sosiaaliturva- ja terveydenhuoltomaksuosuuksien veroperusteita; alentaa työn korkeaa veroastetta erityisesti matalapalkkaisten työntekijöiden osalta; siirtää verotuksen painopistettä kasvun kannalta vähemmän haitallisille aloille, kuten juokseviin kiinteistö- ja ympäristöveroihin; lähentää edelleen työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien verokohtelua;

| 3. | varmistaa julkisen eläkejärjestelmän pitkän aikavälin kestävyyden, erityisesti nopeuttamalla lakisääteisen eläkeiän korottamista ja sitomalla se selkeämmin elinajanodotteen muutoksiin; parantaa ikääntyneiden työntekijöiden työllistettävyyttä ja tarkistaa eläkkeiden indeksikorjausmekanismia; toteuttaa toimenpiteitä parantaakseen huomattavasti terveydenhuollon ja erityisesti sairaalahoidon kustannustehokkuutta ja hallinnointia; |
| --- | --- |

3.

varmistaa julkisen eläkejärjestelmän pitkän aikavälin kestävyyden, erityisesti nopeuttamalla lakisääteisen eläkeiän korottamista ja sitomalla se selkeämmin elinajanodotteen muutoksiin; parantaa ikääntyneiden työntekijöiden työllistettävyyttä ja tarkistaa eläkkeiden indeksikorjausmekanismia; toteuttaa toimenpiteitä parantaakseen huomattavasti terveydenhuollon ja erityisesti sairaalahoidon kustannustehokkuutta ja hallinnointia;

| 4. | lisää julkisten työvoimapalvelujen tehokkuutta ja tuloksellisuutta, erityisesti ottamalla käyttöön tulosarviointijärjestelmän; lisää työttömien nuorten osallistumista yksilöllisiin palveluihin; parantaa merkittävästi kohtuuhintaisten lastenhoitopalvelujen saatavuutta ja laatua, painopisteenä enintään kolmevuotiaat lapset; |
| --- | --- |

4.

lisää julkisten työvoimapalvelujen tehokkuutta ja tuloksellisuutta, erityisesti ottamalla käyttöön tulosarviointijärjestelmän; lisää työttömien nuorten osallistumista yksilöllisiin palveluihin; parantaa merkittävästi kohtuuhintaisten lastenhoitopalvelujen saatavuutta ja laatua, painopisteenä enintään kolmevuotiaat lapset;

| 5. | varmistaa, että korkea-asteen koulutuksen akkreditointi-, hallinnointi- ja rahoitusjärjestelyt auttavat parantamaan sen laatua ja työmarkkinoiden tarpeisiin vastaamista; nopeuttaa uuden menetelmän kehittämistä ja käyttöönottoa tutkimustoiminnan arvioimiseksi ja rahoituksen kohdentamiseksi, jotta tutkimuslaitosten tulosperusteisen rahoituksen osuutta voidaan lisätä; lisää oppivelvollisuuskoulutuksen osalta opettajan ammatin houkuttelevuutta, toteuttaa kattavan arviointikehyksen ja tukee heikosti menestyneitä kouluja ja oppilaita; lisää koulutuksen osallistavuutta erityisesti edistämällä sosiaalisesti epäedullisessa asemassa olevien ja romanilasten osallistumista varhaiskasvatukseen; |
| --- | --- |

5.

varmistaa, että korkea-asteen koulutuksen akkreditointi-, hallinnointi- ja rahoitusjärjestelyt auttavat parantamaan sen laatua ja työmarkkinoiden tarpeisiin vastaamista; nopeuttaa uuden menetelmän kehittämistä ja käyttöönottoa tutkimustoiminnan arvioimiseksi ja rahoituksen kohdentamiseksi, jotta tutkimuslaitosten tulosperusteisen rahoituksen osuutta voidaan lisätä; lisää oppivelvollisuuskoulutuksen osalta opettajan ammatin houkuttelevuutta, toteuttaa kattavan arviointikehyksen ja tukee heikosti menestyneitä kouluja ja oppilaita; lisää koulutuksen osallistavuutta erityisesti edistämällä sosiaalisesti epäedullisessa asemassa olevien ja romanilasten osallistumista varhaiskasvatukseen;

| 6. | nopeuttaa säänneltyjä ammatteja koskevaa uudistusta keskittyen perusteettomien ja kohtuuttomien vaatimusten poistamiseen; vauhdittaa toimia talouden energiatehokkuuden parantamiseksi; |
| --- | --- |

6.

nopeuttaa säänneltyjä ammatteja koskevaa uudistusta keskittyen perusteettomien ja kohtuuttomien vaatimusten poistamiseen; vauhdittaa toimia talouden energiatehokkuuden parantamiseksi;

| 7. | hyväksyy ja panee täytäntöön vuonna 2014 virkamieslain, jonka avulla turvataan pysyvä, tehokas ja ammattimainen valtiohallinto; nopeuttaa ja vahvistaa merkittävästi korruption torjuntaa panemalla korruptiontorjuntastrategian mukaiset jäljellä olevat vuosien 2013–2014 lainsäädäntötoimenpiteet täytäntöön ja laatimalla suunnitelmat seuraavalle kaudelle; kehittää edelleen EU:n varojen hallinnointia siten, että yksinkertaistetaan täytäntöönpanorakenteita, parannetaan valmiuksia ja puututaan eturistiriitoihin; lisää julkisten hankintojen läpinäkyvyyttä, ja parantaa julkisten tarjouskilpailujen toteutusta asianmukaisen ohjeistuksen ja valvonnan avulla. |
| --- | --- |

7.

hyväksyy ja panee täytäntöön vuonna 2014 virkamieslain, jonka avulla turvataan pysyvä, tehokas ja ammattimainen valtiohallinto; nopeuttaa ja vahvistaa merkittävästi korruption torjuntaa panemalla korruptiontorjuntastrategian mukaiset jäljellä olevat vuosien 2013–2014 lainsäädäntötoimenpiteet täytäntöön ja laatimalla suunnitelmat seuraavalle kaudelle; kehittää edelleen EU:n varojen hallinnointia siten, että yksinkertaistetaan täytäntöönpanorakenteita, parannetaan valmiuksia ja puututaan eturistiriitoihin; lisää julkisten hankintojen läpinäkyvyyttä, ja parantaa julkisten tarjouskilpailujen toteutusta asianmukaisen ohjeistuksen ja valvonnan avulla.

Tehty Brysselissä 8 päivänä heinäkuuta 2014.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

P. C. PADOAN

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Pidetty voimassa vuodelle 2014 jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista 6 päivänä toukokuuta 2014 annetulla neuvoston päätöksellä 2014/322/EU (EUVL L 165, 4.6.2014, s. 49).

2

(3)  EUVL C 217, 30.7.2013, s. 14.

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1176/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25).

4

(5)  Neuvoston direktiivi 2011/85/EU, annettu 8 päivänä marraskuuta 2011, jäsenvaltioiden julkisen talouden kehyksiä koskevista vaatimuksista (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 41).

5

(6)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

6

---

| 29.7.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 247/17 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 247/17

---

NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014,

Tanskan vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Tanskan vuoden 2014 lähentymisohjelmasta

2014/C 247/04

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi työllisyys- ja kasvustrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan yhteensovittamista, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia kestävään kasvuun ja lisätä sen kilpailukykyä. |
| --- | --- |

(1)

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi työllisyys- ja kasvustrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan yhteensovittamista, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia kestävään kasvuun ja lisätä sen kilpailukykyä.

| (2) | Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (3). Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (3). Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.

| (3) | Jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

(3)

Jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon.

| (4) | Neuvosto antoi 9 päivänä heinäkuuta 2013 suosituksen (4) Tanskan vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Tanskan vuosien 2013–2016 tarkistetusta lähentymisohjelmasta. |
| --- | --- |

(4)

Neuvosto antoi 9 päivänä heinäkuuta 2013 suosituksen (4) Tanskan vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Tanskan vuosien 2013–2016 tarkistetusta lähentymisohjelmasta.

| (5) | Komissio hyväksyi 13 päivänä marraskuuta 2013 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2014 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi niin ikään 13 päivänä marraskuuta 2013 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Tanska kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. |
| --- | --- |

(5)

Komissio hyväksyi 13 päivänä marraskuuta 2013 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2014 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi niin ikään 13 päivänä marraskuuta 2013 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Tanska kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

| (6) | Eurooppa-neuvosto hyväksyi 20 päivänä joulukuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa. |
| --- | --- |

(6)

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 20 päivänä joulukuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa.

| (7) | Komissio julkaisi 5 päivänä maaliskuuta 2014 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laaditun Tanskaa koskevan perusteellisen tarkastelun tulokset. Komissio päättelee analyysinsä perusteella, että yksityiseen velkaan ja ulkoiseen kilpailukykyyn liittyviä Tanskan makroekonomisia haasteita ei enää katsota epätasapainotiloiksi makrotalouden epätasapainoa koskevan menettelyn mukaisessa merkityksessä. Erityisesti asuntomarkkinoiden sopeutus ja yksityisen sektorin huomattavan velan vaikutukset reaalitalouteen ja finanssisektorin vakauteen näyttävät olevan hallinnassa. Näitä seikkoja, samoin kuin ulkoisen kilpailukyvyn vetureita, on kuitenkin seurattava jatkuvasti. |
| --- | --- |

(7)

Komissio julkaisi 5 päivänä maaliskuuta 2014 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laaditun Tanskaa koskevan perusteellisen tarkastelun tulokset. Komissio päättelee analyysinsä perusteella, että yksityiseen velkaan ja ulkoiseen kilpailukykyyn liittyviä Tanskan makroekonomisia haasteita ei enää katsota epätasapainotiloiksi makrotalouden epätasapainoa koskevan menettelyn mukaisessa merkityksessä. Erityisesti asuntomarkkinoiden sopeutus ja yksityisen sektorin huomattavan velan vaikutukset reaalitalouteen ja finanssisektorin vakauteen näyttävät olevan hallinnassa. Näitä seikkoja, samoin kuin ulkoisen kilpailukyvyn vetureita, on kuitenkin seurattava jatkuvasti.

| (8) | Tanska toimitti vuoden 2014 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2014 lähentymisohjelmansa 15 päivänä huhtikuuta 2014. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. |
| --- | --- |

(8)

Tanska toimitti vuoden 2014 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2014 lähentymisohjelmansa 15 päivänä huhtikuuta 2014. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

| (9) | Vuoden 2014 lähentymisohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian tavoitteena on varmistaa liiallisen alijäämän korjaaminen kestävällä tavalla ja säilyttää julkisen talouden rakenteellinen rahoitusasema keskipitkän aikavälin tavoitteen tasolla tai sen yläpuolella. Keskipitkän aikavälin tavoite, -0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Tanskan julkisen talouden alijäämä on saatu vuonna 2013 kestävästi alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Lähentymisohjelmassa esitetty julkisen talouden alijäämätavoite, joka on 1,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja 2,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015, vastaa (uudelleen laskettua) rakenteellista rahoitusasemaa, joka on keskipitkän aikavälin tavoitteen tasolla tai yläpuolella. Kaiken kaikkiaan lähentymisohjelmassa esitetty julkisen talouden strategia vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Velan määrä oli 44,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013, ja sitä on tarkoitus nostaa väliaikaisesti vuonna 2015 ja supistaa sen jälkeen. Lähentymisohjelman julkisen talouden kehitysarvion perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Skenaario, jonka mukaan BKT kasvaa 1,6 prosenttia vuonna 2014 ja 1,9 prosenttia vuonna 2015, vastaa yleisesti ottaen komission yksiköiden kevään 2014 talousennustetta, jonka mukainen kasvu on 1,5 prosenttia vuonna 2014 ja 1,9 prosenttia vuonna 2015. Neuvosto katsoo vuoden 2014 lähentymisohjelman arvioinnin ja komission ennusteen perusteella neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisesti, että Tanskan julkinen talous on terve ja että maan voidaan odottaa pääsevän lähentymisohjelman tavoitteeseen. |
| --- | --- |

(9)

Vuoden 2014 lähentymisohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian tavoitteena on varmistaa liiallisen alijäämän korjaaminen kestävällä tavalla ja säilyttää julkisen talouden rakenteellinen rahoitusasema keskipitkän aikavälin tavoitteen tasolla tai sen yläpuolella. Keskipitkän aikavälin tavoite, -0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Tanskan julkisen talouden alijäämä on saatu vuonna 2013 kestävästi alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Lähentymisohjelmassa esitetty julkisen talouden alijäämätavoite, joka on 1,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja 2,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015, vastaa (uudelleen laskettua) rakenteellista rahoitusasemaa, joka on keskipitkän aikavälin tavoitteen tasolla tai yläpuolella. Kaiken kaikkiaan lähentymisohjelmassa esitetty julkisen talouden strategia vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Velan määrä oli 44,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013, ja sitä on tarkoitus nostaa väliaikaisesti vuonna 2015 ja supistaa sen jälkeen. Lähentymisohjelman julkisen talouden kehitysarvion perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Skenaario, jonka mukaan BKT kasvaa 1,6 prosenttia vuonna 2014 ja 1,9 prosenttia vuonna 2015, vastaa yleisesti ottaen komission yksiköiden kevään 2014 talousennustetta, jonka mukainen kasvu on 1,5 prosenttia vuonna 2014 ja 1,9 prosenttia vuonna 2015. Neuvosto katsoo vuoden 2014 lähentymisohjelman arvioinnin ja komission ennusteen perusteella neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisesti, että Tanskan julkinen talous on terve ja että maan voidaan odottaa pääsevän lähentymisohjelman tavoitteeseen.

| (10) | Tanska on edennyt jonkin verran työmarkkinoiden marginaaliin jääneiden ryhmien tilanteen parantamisessa sekä koulutusjärjestelmän kustannustehokkuuden edistämisessä. Työkyvyttömyyseläke- ja joustotyöjärjestelmien uudistus on alkanut tuottaa tuloksia, rahaetuuksien uudistus on tullut voimaan, sairauspäivärahauudistuksesta on sovittu ja huhtikuussa hallitus esitti aktiivisia työmarkkinapolitiikkoja koskevan uudistusehdotuksen. Haasteena on edelleen oppisopimuskoulutuksen riittävän tarjonnan varmistaminen ja tämäntyyppisen oppimisen laadun ja sitä koskevien käsitysten parantaminen, ammatillisen koulutusjärjestelmän kehittäminen sekä koulunsa keskeyttävien suuren määrän supistaminen. Koska uudistusten toteuttaminen on vielä alkuvaiheessa, niiden kokonaisvaikutus nähdään vasta myöhemmin. Helmikuussa 2014 päästiin yhteisymmärrykseen ammattikoulutuksen uudistuksesta, jonka odotetaan tulevan voimaan vuoden 2015 puolivälissä. Sillä pyritään parantamaan ammattikoulutuksen laatua monenlaisten eri aloitteiden kautta. |
| --- | --- |

(10)

Tanska on edennyt jonkin verran työmarkkinoiden marginaaliin jääneiden ryhmien tilanteen parantamisessa sekä koulutusjärjestelmän kustannustehokkuuden edistämisessä. Työkyvyttömyyseläke- ja joustotyöjärjestelmien uudistus on alkanut tuottaa tuloksia, rahaetuuksien uudistus on tullut voimaan, sairauspäivärahauudistuksesta on sovittu ja huhtikuussa hallitus esitti aktiivisia työmarkkinapolitiikkoja koskevan uudistusehdotuksen. Haasteena on edelleen oppisopimuskoulutuksen riittävän tarjonnan varmistaminen ja tämäntyyppisen oppimisen laadun ja sitä koskevien käsitysten parantaminen, ammatillisen koulutusjärjestelmän kehittäminen sekä koulunsa keskeyttävien suuren määrän supistaminen. Koska uudistusten toteuttaminen on vielä alkuvaiheessa, niiden kokonaisvaikutus nähdään vasta myöhemmin. Helmikuussa 2014 päästiin yhteisymmärrykseen ammattikoulutuksen uudistuksesta, jonka odotetaan tulevan voimaan vuoden 2015 puolivälissä. Sillä pyritään parantamaan ammattikoulutuksen laatua monenlaisten eri aloitteiden kautta.

| (11) | Tanskan talouden haasteisiin kuuluu tuottavuuden kääntäminen uudelleen nousuun. Komission arviointi vastaa pääpiirteissään Tanskan tuottavuuskomitean havaintoja. Tuottavuuskomitea julkisti huhtikuussa 2014 yhteensä 25 pääsuositusta ja yli 100 konkreettista ehdotusta, jotka koskivat kilpailun, julkisten hankintojen, koulutuksen, kansainvälistymisen, innovoinnin, verotuksen ja infrastruktuurin kaltaisia aloja. Tuottavuuden vähäisen kasvun ongelman ratkaisemiseksi olisi toteutettava toimia panemalla tuottavuuskomitean suositukset täytäntöön. |
| --- | --- |

(11)

Tanskan talouden haasteisiin kuuluu tuottavuuden kääntäminen uudelleen nousuun. Komission arviointi vastaa pääpiirteissään Tanskan tuottavuuskomitean havaintoja. Tuottavuuskomitea julkisti huhtikuussa 2014 yhteensä 25 pääsuositusta ja yli 100 konkreettista ehdotusta, jotka koskivat kilpailun, julkisten hankintojen, koulutuksen, kansainvälistymisen, innovoinnin, verotuksen ja infrastruktuurin kaltaisia aloja. Tuottavuuden vähäisen kasvun ongelman ratkaisemiseksi olisi toteutettava toimia panemalla tuottavuuskomitean suositukset täytäntöön.

| (12) | Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut kattavasti Tanskan talouspolitiikkaa. Se on arvioinut lähentymisohjelman ja kansallisen uudistusohjelman. Se on ottanut huomioon paitsi niiden merkityksen Tanskan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta, myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–3. |
| --- | --- |

(12)

Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut kattavasti Tanskan talouspolitiikkaa. Se on arvioinut lähentymisohjelman ja kansallisen uudistusohjelman. Se on ottanut huomioon paitsi niiden merkityksen Tanskan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta, myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–3.

| (13) | Neuvosto on tutkinut lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (5) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1, |
| --- | --- |

(13)

Neuvosto on tutkinut lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (5) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

SUOSITTAA, että Tanska toteuttaa vuosina 2014–2015 toimia, joilla se:

| (1) | jatkaa liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeen kasvua edistävän finanssipolitiikan noudattamista ja säilyttää julkisen talouden rahoitusaseman vakauden huolehtien julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteessa pysyttelemisestä koko lähentymisohjelman kattaman ajan; |
| --- | --- |

(1)

jatkaa liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeen kasvua edistävän finanssipolitiikan noudattamista ja säilyttää julkisen talouden rahoitusaseman vakauden huolehtien julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteessa pysyttelemisestä koko lähentymisohjelman kattaman ajan;

| (2) | toteuttaa lisätoimia parantaakseen työmarkkinoiden marginaalissa olevien henkilöiden työllistettävyyttä; parantaa erityisesti maahanmuuttajataustaisten nuorten koulutustuloksia ja ammattikoulutuksen tehokkuutta; helpottaa siirtymistä koulutuksesta työmarkkinoille esimerkiksi laajentamalla työssäoppimisen ja oppisopimuskoulutuksen käyttöä; |
| --- | --- |

(2)

toteuttaa lisätoimia parantaakseen työmarkkinoiden marginaalissa olevien henkilöiden työllistettävyyttä; parantaa erityisesti maahanmuuttajataustaisten nuorten koulutustuloksia ja ammattikoulutuksen tehokkuutta; helpottaa siirtymistä koulutuksesta työmarkkinoille esimerkiksi laajentamalla työssäoppimisen ja oppisopimuskoulutuksen käyttöä;

| (3) | tehostaa toimia markkinoillepääsyn esteiden poistamiseksi ja keventää sääntelyrasitusta kilpailun lisäämiseksi kotimaisella palvelusektorilla, erityisesti vähittäiskaupan alalla ja rakennusalalla, kuten tuottavuuskomitea suosittelee. |
| --- | --- |

(3)

tehostaa toimia markkinoillepääsyn esteiden poistamiseksi ja keventää sääntelyrasitusta kilpailun lisäämiseksi kotimaisella palvelusektorilla, erityisesti vähittäiskaupan alalla ja rakennusalalla, kuten tuottavuuskomitea suosittelee.

Tehty Brysselissä 8 päivänä heinäkuuta 2014.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

P. C. PADOAN

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Pidetty voimassa vuodelle 2014 jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista 6 päivänä toukokuuta 2014 annetulla neuvoston päätöksellä 2014/322/EU (EUVL L 165, 4.6.2014, s. 49).

3

(4)  EUVL C 217, 30.7.2013, s. 18.

4

(5)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

5

---

| 29.7.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 247/20 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 247/20

---

NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014,

Saksan vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Saksan vuoden 2014 vakausohjelmasta

2014/C 247/05

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu- ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia vauhdittaa kestävää kasvua ja lisätä kilpailukykyä. |
| --- | --- |

(1)

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu- ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia vauhdittaa kestävää kasvua ja lisätä kilpailukykyä.

| (2) | Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (3). Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (3). Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.

| (3) | Jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

(3)

Jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon.

| (4) | Neuvosto antoi 9 päivänä heinäkuuta 2013 suosituksen (4) Saksan vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Saksan vuosien 2012‐2017 tarkistetusta vakausohjelmasta. Komissio esitti 15 päivänä marraskuuta 2013 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 473/2013 (5) mukaisesti lausuntonsa Saksan alustavasta talousarviosuunnitelmasta vuodeksi 2014. |
| --- | --- |

(4)

Neuvosto antoi 9 päivänä heinäkuuta 2013 suosituksen (4) Saksan vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Saksan vuosien 2012‐2017 tarkistetusta vakausohjelmasta. Komissio esitti 15 päivänä marraskuuta 2013 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 473/2013 (5) mukaisesti lausuntonsa Saksan alustavasta talousarviosuunnitelmasta vuodeksi 2014.

| (5) | Komissio hyväksyi 13 päivänä marraskuuta 2013 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2014 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi myös 13 päivänä marraskuuta 2013 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Saksa kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. |
| --- | --- |

(5)

Komissio hyväksyi 13 päivänä marraskuuta 2013 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2014 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi myös 13 päivänä marraskuuta 2013 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Saksa kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

| (6) | Eurooppa-neuvosto hyväksyi 20 päivänä joulukuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa. |
| --- | --- |

(6)

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 20 päivänä joulukuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa.

| (7) | Komissio julkaisi 5 päivänä maaliskuuta 2014 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laaditun Saksaa koskevan perusteellisen tarkastelun tulokset. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Saksan makrotaloudessa on epätasapainotiloja, jotka edellyttävät seurantaa ja politiikkatoimia. Erityisesti vaihtotase on ollut jatkuvasti erittäin ylijäämäinen, mikä kertoo vahvan kilpailukyvyn myönteisistä vaikutuksista ja säästöjen laajamittaisesta sijoittamisesta ulkomaille. Se on myös merkki siitä, että kotimainen kasvu on säilynyt maltillisena ja ettei taloudellisia resursseja ole ehkä kohdennettu tehokkaasti. Vaikka vaihtotaseen ylijäämä ei aiheutakaan samanlaisia riskejä kuin suuri alijäämä, Saksan vaihtotaseen ylijäämän suuruus ja pitkäaikaisuus vaatii tarkkaa seurantaa. Erityisesti Saksan talouden koon huomioon ottaen tarve toteuttaa toimia, joilla pienennetään maan talouden ja euroalueen toimintaan kohdistuvien kielteisten vaikutusten riskiä, on erityisen huomattava. |
| --- | --- |

(7)

Komissio julkaisi 5 päivänä maaliskuuta 2014 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laaditun Saksaa koskevan perusteellisen tarkastelun tulokset. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Saksan makrotaloudessa on epätasapainotiloja, jotka edellyttävät seurantaa ja politiikkatoimia. Erityisesti vaihtotase on ollut jatkuvasti erittäin ylijäämäinen, mikä kertoo vahvan kilpailukyvyn myönteisistä vaikutuksista ja säästöjen laajamittaisesta sijoittamisesta ulkomaille. Se on myös merkki siitä, että kotimainen kasvu on säilynyt maltillisena ja ettei taloudellisia resursseja ole ehkä kohdennettu tehokkaasti. Vaikka vaihtotaseen ylijäämä ei aiheutakaan samanlaisia riskejä kuin suuri alijäämä, Saksan vaihtotaseen ylijäämän suuruus ja pitkäaikaisuus vaatii tarkkaa seurantaa. Erityisesti Saksan talouden koon huomioon ottaen tarve toteuttaa toimia, joilla pienennetään maan talouden ja euroalueen toimintaan kohdistuvien kielteisten vaikutusten riskiä, on erityisen huomattava.

| (8) | Saksa toimitti vuoden 2014 kansallisen uudistusohjelmansa 14 päivänä huhtikuuta 2014 ja vuoden 2014 vakausohjelmansa 8 päivänä huhtikuuta 2014. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. |
| --- | --- |

(8)

Saksa toimitti vuoden 2014 kansallisen uudistusohjelmansa 14 päivänä huhtikuuta 2014 ja vuoden 2014 vakausohjelmansa 8 päivänä huhtikuuta 2014. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

| (9) | Vuoden 2014 vakausohjelmassa kaavaillun julkisen talouden strategian tavoitteena on varmistaa, että keskipitkän aikavälin tavoitteessa pysytään jatkossakin. Vakausohjelmassa vahvistetaan keskipitkän aikavälin tavoite, joka on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Vakausohjelman mukaan (uudelleen laskettu) rakenteellinen rahoitusasema pysyy positiivisena vuonna 2014. Tämän jälkeen bruttovelan ennakoidaan supistuvan 76 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja jatkavan laskuaan riittävällä tavalla tämänkin jälkeen. Näin ollen vakausohjelmassa esitetty julkisen talouden strategia vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Vakausohjelman julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario, jota ei ole virallisesti vahvistettu riippumattomassa elimessä, on uskottava, sillä se vastaa yleisesti ottaen komission yksiköiden kevään 2014 talousennustetta. Neuvosto katsoo asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen vakausohjelman arvioinnin ja komission ennusteen perusteella, että julkisen talouden tilanne Saksassa on edelleen yleisesti ottaen terve, sillä ennusteiden mukaan keskipitkän aikavälin tavoitteessa pysytään ja velkasääntöä noudatetaan edelleen. |
| --- | --- |

(9)

Vuoden 2014 vakausohjelmassa kaavaillun julkisen talouden strategian tavoitteena on varmistaa, että keskipitkän aikavälin tavoitteessa pysytään jatkossakin. Vakausohjelmassa vahvistetaan keskipitkän aikavälin tavoite, joka on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Vakausohjelman mukaan (uudelleen laskettu) rakenteellinen rahoitusasema pysyy positiivisena vuonna 2014. Tämän jälkeen bruttovelan ennakoidaan supistuvan 76 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja jatkavan laskuaan riittävällä tavalla tämänkin jälkeen. Näin ollen vakausohjelmassa esitetty julkisen talouden strategia vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Vakausohjelman julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario, jota ei ole virallisesti vahvistettu riippumattomassa elimessä, on uskottava, sillä se vastaa yleisesti ottaen komission yksiköiden kevään 2014 talousennustetta. Neuvosto katsoo asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen vakausohjelman arvioinnin ja komission ennusteen perusteella, että julkisen talouden tilanne Saksassa on edelleen yleisesti ottaen terve, sillä ennusteiden mukaan keskipitkän aikavälin tavoitteessa pysytään ja velkasääntöä noudatetaan edelleen.

| (10) | Saksassa on edistytty vain jonkin verran julkisten menojen kustannustehokkuuden parantamisessa terveydenhuollon ja pitkäaikaishoivan alalla, vaikka uusista aloitteista on ilmoitettu. Niiden tavoitteena on parantaa terveydenhuollon kustannustehokkuutta, mutta ne eivät ehkä ole riittäviä hillitsemään kustannusten odotettavissa olevaa kasvua. Äskettäin hyväksytyllä eläkeuudistuksella pyritään parantamaan varhaiseläke-etuja (”Rente mit 63”) ja tiettyjen ryhmien eläkkeiden tasoa. Jälkimmäinen kattaa myös ennen vuotta 1992 syntyneitä lapsia kasvattaneille tarkoitetun lisäeläkkeen (”Mütterrente”). Uudistus kuormittaa julkisen eläkejärjestelmän kestävyyttä entisestään, ja se on tarkoitus rahoittaa eläkejärjestelmän korkeamman maksuosuuden avulla, mistä aiheutuu kielteisiä vaikutuksia aktiivisen työvoiman käytettävissä oleviin tuloihin. Uudistuksella voi olla negatiivinen vaikutus myös täydentävien toisen ja kolmannen pilarin eläkkeiden käyttöön. Saksa on edistynyt koulutukseen suunnatun varainkäytön lisäämisessä vain hiukan ja tutkimusmenojen kasvattamisessa jonkin verran. Lisätoimet näyttävät olevan tarpeen kaikilla hallinnon tasoilla pyrittäessä tavoitteeseen, jonka mukaan julkisten ja yksityisten koulutus- ja tutkimusmenojen olisi oltava 10 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoteen 2015 mennessä. Kaikkein innovatiivisimpien talouksien tavoittamiseksi olisi pyrittävä vielä kunnianhimoisempiin jatkotavoitteisiin. Saksassa on viime vuosina lisätty infrastruktuuri-investointeja, ja niitä on suunniteltu kasvatettaviksi edelleen, mutta lisätoimet näyttävät olevan tarpeen. |
| --- | --- |

(10)

Saksassa on edistytty vain jonkin verran julkisten menojen kustannustehokkuuden parantamisessa terveydenhuollon ja pitkäaikaishoivan alalla, vaikka uusista aloitteista on ilmoitettu. Niiden tavoitteena on parantaa terveydenhuollon kustannustehokkuutta, mutta ne eivät ehkä ole riittäviä hillitsemään kustannusten odotettavissa olevaa kasvua. Äskettäin hyväksytyllä eläkeuudistuksella pyritään parantamaan varhaiseläke-etuja (”Rente mit 63”) ja tiettyjen ryhmien eläkkeiden tasoa. Jälkimmäinen kattaa myös ennen vuotta 1992 syntyneitä lapsia kasvattaneille tarkoitetun lisäeläkkeen (”Mütterrente”). Uudistus kuormittaa julkisen eläkejärjestelmän kestävyyttä entisestään, ja se on tarkoitus rahoittaa eläkejärjestelmän korkeamman maksuosuuden avulla, mistä aiheutuu kielteisiä vaikutuksia aktiivisen työvoiman käytettävissä oleviin tuloihin. Uudistuksella voi olla negatiivinen vaikutus myös täydentävien toisen ja kolmannen pilarin eläkkeiden käyttöön. Saksa on edistynyt koulutukseen suunnatun varainkäytön lisäämisessä vain hiukan ja tutkimusmenojen kasvattamisessa jonkin verran. Lisätoimet näyttävät olevan tarpeen kaikilla hallinnon tasoilla pyrittäessä tavoitteeseen, jonka mukaan julkisten ja yksityisten koulutus- ja tutkimusmenojen olisi oltava 10 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoteen 2015 mennessä. Kaikkein innovatiivisimpien talouksien tavoittamiseksi olisi pyrittävä vielä kunnianhimoisempiin jatkotavoitteisiin. Saksassa on viime vuosina lisätty infrastruktuuri-investointeja, ja niitä on suunniteltu kasvatettaviksi edelleen, mutta lisätoimet näyttävät olevan tarpeen.

| (11) | Saksa on edistynyt kaiken kaikkiaan vain vähän verotusjärjestelmän tehokkuuden ja kasvua tukevien ominaisuuksien parantamisessa sekä työhön kohdistuvan suuren verorasituksen vähentämisessä. Suunnitteilla ei ole merkittäviä toimenpiteitä siirtymiseksi kohti kasvua tehokkaammin edistäviä tulonlähteitä. Alennetun arvonlisäverokannan soveltamista (tällä hetkellä 7 %) voitaisiin rajoittaa ja yleistä arvonlisäverokantaa laajentaa. Juoksevista kiinteistöveroista saatavien tulojen suhteellinen alhaisuus viittaa siihen, että niitä voitaisiin korottaa. Lisäksi verorasituksen jakautuminen voisi olla oikeudenmukaisempaa, jos kunnallisen kiinteistöveron (Grundsteuer) veropohja arvioitaisiin uudelleen. Investointiedellytyksiä voitaisiin Saksassa parantaa edelleen uudistamalla alueellista yritysveroa (Gewerbesteuer), leikkaamalla veronkantoon liittyvää hallinnollista rasitusta ja vähentämällä yhtiöverojärjestelmän velkarahoitusta suosivia ominaisuuksia. |
| --- | --- |

(11)

Saksa on edistynyt kaiken kaikkiaan vain vähän verotusjärjestelmän tehokkuuden ja kasvua tukevien ominaisuuksien parantamisessa sekä työhön kohdistuvan suuren verorasituksen vähentämisessä. Suunnitteilla ei ole merkittäviä toimenpiteitä siirtymiseksi kohti kasvua tehokkaammin edistäviä tulonlähteitä. Alennetun arvonlisäverokannan soveltamista (tällä hetkellä 7 %) voitaisiin rajoittaa ja yleistä arvonlisäverokantaa laajentaa. Juoksevista kiinteistöveroista saatavien tulojen suhteellinen alhaisuus viittaa siihen, että niitä voitaisiin korottaa. Lisäksi verorasituksen jakautuminen voisi olla oikeudenmukaisempaa, jos kunnallisen kiinteistöveron (Grundsteuer) veropohja arvioitaisiin uudelleen. Investointiedellytyksiä voitaisiin Saksassa parantaa edelleen uudistamalla alueellista yritysveroa (Gewerbesteuer), leikkaamalla veronkantoon liittyvää hallinnollista rasitusta ja vähentämällä yhtiöverojärjestelmän velkarahoitusta suosivia ominaisuuksia.

| (12) | Finanssipoliittista kehystä on täydennetty kansallisella tasapainoisen talousarvion säännöllä ja perustamalla riippumaton neuvoa-antava lautakunta. Useiden osavaltioiden näyttäisi kuitenkin olevan tarpeen vielä laatia perustuslakiin sisällytettyä tasapainoisen talousarvion sääntöä (ns. velkajarrua) koskevat erityiset soveltamissäännöt, jotta voitaisiin varmistaa velkajarrun tehokas soveltaminen vuotuisessa talousarviosyklissä. Suunniteltua julkisen talouden suhteiden tarkistamista liittovaltio-, osavaltio- ja paikallistason välillä olisi hyödynnettävä finanssipoliittisen vastuun ja vastuuvelvollisuuden lujittamiseksi. |
| --- | --- |

(12)

Finanssipoliittista kehystä on täydennetty kansallisella tasapainoisen talousarvion säännöllä ja perustamalla riippumaton neuvoa-antava lautakunta. Useiden osavaltioiden näyttäisi kuitenkin olevan tarpeen vielä laatia perustuslakiin sisällytettyä tasapainoisen talousarvion sääntöä (ns. velkajarrua) koskevat erityiset soveltamissäännöt, jotta voitaisiin varmistaa velkajarrun tehokas soveltaminen vuotuisessa talousarviosyklissä. Suunniteltua julkisen talouden suhteiden tarkistamista liittovaltio-, osavaltio- ja paikallistason välillä olisi hyödynnettävä finanssipoliittisen vastuun ja vastuuvelvollisuuden lujittamiseksi.

| (13) | Palkat ovat pitkään jatkuneen maltillisen palkkakehityksen jälkeen viime vuosina nousseet, mutta vuonna 2013 reaalipalkkojen kasvu oli kohtuullisempaa kuin vuonna 2012. Saksa suunnittelee yleisen 8,50 euron vähimmäistuntipalkan käyttöönottoa vuonna 2015, ja se tulisi täysimääräisesti voimaan vuodesta 2017 alkaen. Suunnitellun työntekijöiden asianmukaisen vähimmäistulotason takaamiseen tähtäävän vähimmäispalkan käyttöönotto edellyttää sen vaikutusten, erityisesti työllisyyteen kohdistuvien vaikutusten, tarkkaa seurantaa. Suuren verokiilan kaventamiseen tähtäävät toimet erityisesti pienipalkkaisten työntekijöiden osalta ovat toistaiseksi olleet vain vähäisiä. Hyväksytty eläkeuudistus ja vireillä olevat pitkäaikaishoivan uudistussuunnitelmat, joihin liittyy sosiaaliturvamaksujen korottaminen, saattavat jälleen kasvattaa verokiilaa. Saksa on edennyt jonkin verran vähäosaisten henkilöiden koulutussaavutusten parantamisessa, mutta koulutussaavutusten ja sosioekonomisen taustan välinen yhteys on edelleen voimakas ja vaikuttaa jatkuvasti kansalaisten tilanteeseen työelämässä. Vaikka asianmukaisten aktivointi- ja integrointitoimenpiteiden luomisessa on edistytty jonkin verran, pitkäaikaistyöttömyys aiheuttaa edelleen huolta, mikä kertoo lisätoimenpiteiden tarpeesta. Toimissa, joilla pyritään helpottamaan siirtymistä minityöpaikoista kohti täysimääräiset pakolliset sosiaaliturvamaksut sisältäviä työsopimusmuotoja, on edistytty vain vähäisessä määrin. Kotitalouksien toisiin tulonsaajiin kohdistuvien verotuksellisten pidäkkeiden vähentäminen ei ole edennyt. Kokopäiväisen varhaiskasvatuksen ja hoitopaikkojen saatavuuden lisäämisessä on Saksassa edetty jonkin verran samoin kuin kokopäiväkoulujen laajentamisessa. Samaan aikaan päivähoitoon ja kokopäiväkouluihin liittyy edelleen laatuongelmia ja alueellisia eroja. |
| --- | --- |

(13)

Palkat ovat pitkään jatkuneen maltillisen palkkakehityksen jälkeen viime vuosina nousseet, mutta vuonna 2013 reaalipalkkojen kasvu oli kohtuullisempaa kuin vuonna 2012. Saksa suunnittelee yleisen 8,50 euron vähimmäistuntipalkan käyttöönottoa vuonna 2015, ja se tulisi täysimääräisesti voimaan vuodesta 2017 alkaen. Suunnitellun työntekijöiden asianmukaisen vähimmäistulotason takaamiseen tähtäävän vähimmäispalkan käyttöönotto edellyttää sen vaikutusten, erityisesti työllisyyteen kohdistuvien vaikutusten, tarkkaa seurantaa. Suuren verokiilan kaventamiseen tähtäävät toimet erityisesti pienipalkkaisten työntekijöiden osalta ovat toistaiseksi olleet vain vähäisiä. Hyväksytty eläkeuudistus ja vireillä olevat pitkäaikaishoivan uudistussuunnitelmat, joihin liittyy sosiaaliturvamaksujen korottaminen, saattavat jälleen kasvattaa verokiilaa. Saksa on edennyt jonkin verran vähäosaisten henkilöiden koulutussaavutusten parantamisessa, mutta koulutussaavutusten ja sosioekonomisen taustan välinen yhteys on edelleen voimakas ja vaikuttaa jatkuvasti kansalaisten tilanteeseen työelämässä. Vaikka asianmukaisten aktivointi- ja integrointitoimenpiteiden luomisessa on edistytty jonkin verran, pitkäaikaistyöttömyys aiheuttaa edelleen huolta, mikä kertoo lisätoimenpiteiden tarpeesta. Toimissa, joilla pyritään helpottamaan siirtymistä minityöpaikoista kohti täysimääräiset pakolliset sosiaaliturvamaksut sisältäviä työsopimusmuotoja, on edistytty vain vähäisessä määrin. Kotitalouksien toisiin tulonsaajiin kohdistuvien verotuksellisten pidäkkeiden vähentäminen ei ole edennyt. Kokopäiväisen varhaiskasvatuksen ja hoitopaikkojen saatavuuden lisäämisessä on Saksassa edetty jonkin verran samoin kuin kokopäiväkoulujen laajentamisessa. Samaan aikaan päivähoitoon ja kokopäiväkouluihin liittyy edelleen laatuongelmia ja alueellisia eroja.

| (14) | Hallituksen ehdotuksella uusiutuvaa energiaa koskevan lain tarkistamisesta pyritään hidastamaan kokonaisenergiakustannusten nousua, jakamaan kustannukset tasaisemmin kuluttajien välillä, valvomaan uusiutuvan energian käytön laajentumista ja edistämään markkinoiden yhdentymistä. Uudistuksen toteutuksen yhteydessä on tarpeen seurata tarkasti sen vaikutuksia tukijärjestelmän kustannustehokkuuteen. Lisätoimet ovat tarpeen verkon laajentamisen ja naapurimaiden kanssa koordinoinnin alalla. |
| --- | --- |

(14)

Hallituksen ehdotuksella uusiutuvaa energiaa koskevan lain tarkistamisesta pyritään hidastamaan kokonaisenergiakustannusten nousua, jakamaan kustannukset tasaisemmin kuluttajien välillä, valvomaan uusiutuvan energian käytön laajentumista ja edistämään markkinoiden yhdentymistä. Uudistuksen toteutuksen yhteydessä on tarpeen seurata tarkasti sen vaikutuksia tukijärjestelmän kustannustehokkuuteen. Lisätoimet ovat tarpeen verkon laajentamisen ja naapurimaiden kanssa koordinoinnin alalla.

| (15) | Toimenpiteet kilpailun edistämiseksi palvelusektoreilla ovat olleet melko vähäisiä, vaikka yksittäisissä ammateissa ja tietyillä alueilla on toteutettu irrallisia uudistuksia, esimerkiksi rakennusalan lupamenettelyjen ja kaupallisen viestinnän alalla. Tuottavuuden kasvu on ehkä palvelusektoreilla rakenteellisesti hitaampaa kuin teollisuudessa, mutta erityisen hidasta se on joillakin palvelusektoreilla, erityisesti asiantuntijapalveluissa. Markkinoille pääsyyn ja asiantuntijapalvelujen tarjoamiseen kohdistuu edelleen esteitä. Ne ovat esimerkiksi oikeudelliseen muotoon ja osakkuuteen liittyviä rajoituksia ja ammatillista pätevyyttä koskevia vaatimuksia. Eri osavaltioissa asiantuntijapalveluihin sovellettavien sääntelyjärjestelmien erilaisuuden vuoksi olisi ehkä syytä määrittää rasitukseltaan keveimmät sääntelytavat ja laajentaa niiden käyttö koko maahan. Saksan viranomaisten julkisia hankintoja koskevan EU:n lainsäädännön nojalla julkaisemien sopimusten arvo on edelleen unionin alhaisimpia. Kattava siirtyminen kohti läpinäkyviä sähköisten hankintamenettelyjen markkinoita saattaisi lisätä kilpailua. Vähittäiskauppasektorilla eräiden osavaltioiden kaavoitussäännökset rajoittavat edelleen uusien toimijoiden tuloa markkinoille. Rautatieliikenteen markkinoiden kilpailun tehostaminen on edistynyt vain vähäisessä määrin. |
| --- | --- |

(15)

Toimenpiteet kilpailun edistämiseksi palvelusektoreilla ovat olleet melko vähäisiä, vaikka yksittäisissä ammateissa ja tietyillä alueilla on toteutettu irrallisia uudistuksia, esimerkiksi rakennusalan lupamenettelyjen ja kaupallisen viestinnän alalla. Tuottavuuden kasvu on ehkä palvelusektoreilla rakenteellisesti hitaampaa kuin teollisuudessa, mutta erityisen hidasta se on joillakin palvelusektoreilla, erityisesti asiantuntijapalveluissa. Markkinoille pääsyyn ja asiantuntijapalvelujen tarjoamiseen kohdistuu edelleen esteitä. Ne ovat esimerkiksi oikeudelliseen muotoon ja osakkuuteen liittyviä rajoituksia ja ammatillista pätevyyttä koskevia vaatimuksia. Eri osavaltioissa asiantuntijapalveluihin sovellettavien sääntelyjärjestelmien erilaisuuden vuoksi olisi ehkä syytä määrittää rasitukseltaan keveimmät sääntelytavat ja laajentaa niiden käyttö koko maahan. Saksan viranomaisten julkisia hankintoja koskevan EU:n lainsäädännön nojalla julkaisemien sopimusten arvo on edelleen unionin alhaisimpia. Kattava siirtyminen kohti läpinäkyviä sähköisten hankintamenettelyjen markkinoita saattaisi lisätä kilpailua. Vähittäiskauppasektorilla eräiden osavaltioiden kaavoitussäännökset rajoittavat edelleen uusien toimijoiden tuloa markkinoille. Rautatieliikenteen markkinoiden kilpailun tehostaminen on edistynyt vain vähäisessä määrin.

| (16) | Saksa on edistynyt pankkisektorin vakauttamistoimenpiteissä vain hiukan, mutta erityisesti kehittämällä ohjausjärjestelmää. Pääasiassa komission valtiontukipäätökset ovat viime vuosina vieneet eteenpäin Landesbank-pankkien uudelleenjärjestelyä, ja sektori on edelleen pirstaloitunut. Lisätoimia tarvitaan niiden rakenteellisten ja ohjausjärjestelmään liittyvien esteiden poistamiseksi, jotka haittaavat markkinalähtöistä vakauttamista. Niillä lisättäisiin samalla finanssisektorin kokonaistehokkuutta. Pankkisektorin toisen pilarin pankkien oikeudellisen kehyksen tarkistaminen voisi antaa lisätukea julkisen pankkisektorin vakauttamiselle. |
| --- | --- |

(16)

Saksa on edistynyt pankkisektorin vakauttamistoimenpiteissä vain hiukan, mutta erityisesti kehittämällä ohjausjärjestelmää. Pääasiassa komission valtiontukipäätökset ovat viime vuosina vieneet eteenpäin Landesbank-pankkien uudelleenjärjestelyä, ja sektori on edelleen pirstaloitunut. Lisätoimia tarvitaan niiden rakenteellisten ja ohjausjärjestelmään liittyvien esteiden poistamiseksi, jotka haittaavat markkinalähtöistä vakauttamista. Niillä lisättäisiin samalla finanssisektorin kokonaistehokkuutta. Pankkisektorin toisen pilarin pankkien oikeudellisen kehyksen tarkistaminen voisi antaa lisätukea julkisen pankkisektorin vakauttamiselle.

| (17) | Komissio on EU-ohjausjakson osana analysoinut kattavasti Saksan talouspolitiikkaa. Se on arvioinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman. Se on ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen Saksan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–4. |
| --- | --- |

(17)

Komissio on EU-ohjausjakson osana analysoinut kattavasti Saksan talouspolitiikkaa. Se on arvioinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman. Se on ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen Saksan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–4.

| (18) | Neuvosto on tutkinut vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (6) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1. |
| --- | --- |

(18)

Neuvosto on tutkinut vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (6) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.

| (19) | Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–4. |
| --- | --- |

(19)

Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–4.

| (20) | Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut myös koko euroalueen talouspolitiikkaa. Neuvosto on antanut tämän perusteella erityisiä suosituksia jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö on euro (7). Koska Saksan rahayksikkö on euro, sen olisi myös varmistettava, että kyseiset suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti, |
| --- | --- |

(20)

Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut myös koko euroalueen talouspolitiikkaa. Neuvosto on antanut tämän perusteella erityisiä suosituksia jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö on euro (7). Koska Saksan rahayksikkö on euro, sen olisi myös varmistettava, että kyseiset suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti,

SUOSITTAA, että Saksa toteuttaa vuosina 2014–2015 toimia, joilla se

| 1. | noudattaa kasvua edistävää finanssipolitiikkaa ja säilyttää julkisen talouden rahoitusaseman vakauden huolehtien siitä, että julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteesta pidetään kiinni edelleen koko vakausohjelman kattaman kauden ajan ja että yleinen julkisen talouden velkasuhde säilyy pysyvästi laskusuunnassa; hyödyntää erityisesti käytettävissä olevia mahdollisuuksia lisätä ja tehostaa julkisia investointeja infrastruktuuriin, koulutukseen ja tutkimukseen; parantaa verojärjestelmän tehokkuutta erityisesti laajentamalla verokantaa erityisesti kulutuksen osalta arvioimalla uudelleen kunnallista kiinteistöveroa, kehittämällä verohallintoa ja tarkastelemalla uudelleen alueellista yritysveroa, myös yksityisten investointien edistämiseksi; toteuttaa lisätoimia parantaakseen julkisten menojen kustannustehokkuutta terveydenhuollon ja pitkäaikaishoivan alalla; huolehtii julkisen eläkejärjestelmän kestävyydestä i) muuttamalla muiden kuin sosiaalivakuutuksesta maksettavien ja/tai sen ulkopuolisten uusien etuuksien (”Mütterrente”) rahoituksen verotuloista saatavaksi, myös sosiaaliturvamaksujen lisäkorotusten välttämiseksi, ii) lisäämällä kannustimia eläkkeelle siirtymisen lykkäämiseen ja iii) parantamalla toisen ja kolmannen pilarin eläkejärjestelmien kattavuutta; saattaa velkajarrun täytäntöönpanon päätökseen yhdenmukaisesti kaikissa osavaltioissa ja huolehtii seurantamenettelyjen ja korjausmekanismien oikea-aikaisuudesta ja asianmukaisuudesta; parantaa julkisen talouden suhteiden rakennetta liittovaltio-, osavaltio- ja paikallistason välillä, myös pyrkien huolehtimaan julkisten investointien asianmukaisuudesta kaikilla hallintotasoilla; |
| --- | --- |

1.

noudattaa kasvua edistävää finanssipolitiikkaa ja säilyttää julkisen talouden rahoitusaseman vakauden huolehtien siitä, että julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteesta pidetään kiinni edelleen koko vakausohjelman kattaman kauden ajan ja että yleinen julkisen talouden velkasuhde säilyy pysyvästi laskusuunnassa; hyödyntää erityisesti käytettävissä olevia mahdollisuuksia lisätä ja tehostaa julkisia investointeja infrastruktuuriin, koulutukseen ja tutkimukseen; parantaa verojärjestelmän tehokkuutta erityisesti laajentamalla verokantaa erityisesti kulutuksen osalta arvioimalla uudelleen kunnallista kiinteistöveroa, kehittämällä verohallintoa ja tarkastelemalla uudelleen alueellista yritysveroa, myös yksityisten investointien edistämiseksi; toteuttaa lisätoimia parantaakseen julkisten menojen kustannustehokkuutta terveydenhuollon ja pitkäaikaishoivan alalla; huolehtii julkisen eläkejärjestelmän kestävyydestä i) muuttamalla muiden kuin sosiaalivakuutuksesta maksettavien ja/tai sen ulkopuolisten uusien etuuksien (”Mütterrente”) rahoituksen verotuloista saatavaksi, myös sosiaaliturvamaksujen lisäkorotusten välttämiseksi, ii) lisäämällä kannustimia eläkkeelle siirtymisen lykkäämiseen ja iii) parantamalla toisen ja kolmannen pilarin eläkejärjestelmien kattavuutta; saattaa velkajarrun täytäntöönpanon päätökseen yhdenmukaisesti kaikissa osavaltioissa ja huolehtii seurantamenettelyjen ja korjausmekanismien oikea-aikaisuudesta ja asianmukaisuudesta; parantaa julkisen talouden suhteiden rakennetta liittovaltio-, osavaltio- ja paikallistason välillä, myös pyrkien huolehtimaan julkisten investointien asianmukaisuudesta kaikilla hallintotasoilla;

| 2. | parantaa edellytyksiä kotimaisen kysynnän tukemiseksi edelleen, muun muassa alentamalla erityisesti pienipalkkaisten korkeita veroja ja sosiaaliturvamaksuja; seuraa yleisen vähimmäispalkan toteuttamisen yhteydessä sen vaikutusta työllisyyteen; parantaa työntekijöiden työllistettävyyttä parantamalla edelleen vähäosaisten henkilöiden koulutussaavutuksia ja toteuttamalla kunnianhimoisempia aktivointi- ja integrointitoimenpiteitä työmarkkinoilla, erityisesti pitkäaikaistyöttömien osalta; toteuttaa toimenpiteitä erityisesti kotitalouksien toisiin tulonsaajiin kohdistuvien verotuksellisten pidäkkeiden vähentämiseksi ja helpottaa siirtymistä minityöpaikoista kohti työsopimusmuotoja, joihin sovelletaan täysimääräisiä pakollisia sosiaaliturvamaksuja; puuttuu alueelliseen vajaukseen kokoaikaisen päivähoidon ja kokopäiväkoulujen saatavuudessa ja parantaa samalla niiden koulutuksellista laatua yleisesti; |
| --- | --- |

2.

parantaa edellytyksiä kotimaisen kysynnän tukemiseksi edelleen, muun muassa alentamalla erityisesti pienipalkkaisten korkeita veroja ja sosiaaliturvamaksuja; seuraa yleisen vähimmäispalkan toteuttamisen yhteydessä sen vaikutusta työllisyyteen; parantaa työntekijöiden työllistettävyyttä parantamalla edelleen vähäosaisten henkilöiden koulutussaavutuksia ja toteuttamalla kunnianhimoisempia aktivointi- ja integrointitoimenpiteitä työmarkkinoilla, erityisesti pitkäaikaistyöttömien osalta; toteuttaa toimenpiteitä erityisesti kotitalouksien toisiin tulonsaajiin kohdistuvien verotuksellisten pidäkkeiden vähentämiseksi ja helpottaa siirtymistä minityöpaikoista kohti työsopimusmuotoja, joihin sovelletaan täysimääräisiä pakollisia sosiaaliturvamaksuja; puuttuu alueelliseen vajaukseen kokoaikaisen päivähoidon ja kokopäiväkoulujen saatavuudessa ja parantaa samalla niiden koulutuksellista laatua yleisesti;

| 3. | pitää energiajärjestelmän muuttamisen kokonaiskustannukset mahdollisimman alhaisina; seuraa erityisesti uusiutuvaa energiaa koskevan lain uudistamisen vaikutuksia uusiutuvien energioiden tukijärjestelmän kustannustehokkuuteen; tehostaa pyrkimyksiä vauhdittaa kansallisten ja rajatylittävien sähkö- ja kaasuverkkojen laajentamista; tehostaa energiapolitiikan tiivistä koordinointia naapurimaiden kanssa; |
| --- | --- |

3.

pitää energiajärjestelmän muuttamisen kokonaiskustannukset mahdollisimman alhaisina; seuraa erityisesti uusiutuvaa energiaa koskevan lain uudistamisen vaikutuksia uusiutuvien energioiden tukijärjestelmän kustannustehokkuuteen; tehostaa pyrkimyksiä vauhdittaa kansallisten ja rajatylittävien sähkö- ja kaasuverkkojen laajentamista; tehostaa energiapolitiikan tiivistä koordinointia naapurimaiden kanssa;

| 4. | toteuttaa määrätietoisempia toimenpiteitä kilpailun kehittämiseksi palvelusektorilla, kuten tiettyjen asiantuntijapalvelujen alalla, myös tarkistamalla voimassa olevia sääntelymalleja ja pyrkimällä ottamaan käyttöön yhtenäiset parhaat käytänteet kaikissa osavaltioissa; selvittää EU:n lainsäädännön mukaisten julkisten hankintasopimusten alhaisen arvon syyt; toteuttaa lisätoimia poistaakseen perusteettomat kaavoitussäännökset, jotka rajoittavat uusien toimijoiden tuloa vähittäiskauppasektorille; toteuttaa toimia rautatieliikenteen markkinoilla vielä olevien kilpailuesteiden poistamiseksi; jatkaa Landesbanken-sektorin vakauttamistoimia, myös kehittämällä ohjausjärjestelmää. |
| --- | --- |

4.

toteuttaa määrätietoisempia toimenpiteitä kilpailun kehittämiseksi palvelusektorilla, kuten tiettyjen asiantuntijapalvelujen alalla, myös tarkistamalla voimassa olevia sääntelymalleja ja pyrkimällä ottamaan käyttöön yhtenäiset parhaat käytänteet kaikissa osavaltioissa; selvittää EU:n lainsäädännön mukaisten julkisten hankintasopimusten alhaisen arvon syyt; toteuttaa lisätoimia poistaakseen perusteettomat kaavoitussäännökset, jotka rajoittavat uusien toimijoiden tuloa vähittäiskauppasektorille; toteuttaa toimia rautatieliikenteen markkinoilla vielä olevien kilpailuesteiden poistamiseksi; jatkaa Landesbanken-sektorin vakauttamistoimia, myös kehittämällä ohjausjärjestelmää.

Tehty Brysselissä 8 päivänä heinäkuuta 2014.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

P. C. PADOAN

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Pidetty voimassa vuodelle 2014 jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista 6 päivänä toukokuuta 2014 annetulla neuvoston päätöksellä 2014/322/EU (EUVL L 165, 4.6.2014, s. 49).

3

(4)  EUVL C 217, 30.7.2013, s. 33.

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 473/2013, annettu 21 päivänä toukokuuta 2013, alustavien talousarviosuunnitelmien seurantaa ja arviointia sekä euroalueen jäsenvaltioiden liiallisen alijäämän tilanteen korjaamisen varmistamista koskevista yhteisistä säännöksistä (EUVL L 140, 27.5.2013, s. 11).

5

(6)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

6

(7)  Katso tämän virallisen lehden sivu 141.

7

---

| 29.7.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 247/25 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 247/25

---

NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014,

Viron vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Viron vuoden 2014 vakausohjelmasta

2014/C 247/06

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu- ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia kestävään kasvuun ja lisätä sen kilpailukykyä. |
| --- | --- |

(1)

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu- ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia kestävään kasvuun ja lisätä sen kilpailukykyä.

| (2) | Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (2). Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (2). Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.

| (3) | Jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

(3)

Jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon.

| (4) | Neuvosto antoi 9 päivänä heinäkuuta 2013 suosituksen (3) Viron vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Viron vuosien 2012–2017 tarkistetusta vakausohjelmasta. Komissio antoi 15 päivänä marraskuuta 2013 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 473/2013 (4) mukaisesti lausunnon Viron alustavasta talousarviosuunnitelmasta vuodeksi 2014. |
| --- | --- |

(4)

Neuvosto antoi 9 päivänä heinäkuuta 2013 suosituksen (3) Viron vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Viron vuosien 2012–2017 tarkistetusta vakausohjelmasta. Komissio antoi 15 päivänä marraskuuta 2013 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 473/2013 (4) mukaisesti lausunnon Viron alustavasta talousarviosuunnitelmasta vuodeksi 2014.

| (5) | Komissio hyväksyi 13 päivänä marraskuuta 2013 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2014 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi niin ikään 13 päivänä marraskuuta 2013 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (5) perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Viro ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. |
| --- | --- |

(5)

Komissio hyväksyi 13 päivänä marraskuuta 2013 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2014 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi niin ikään 13 päivänä marraskuuta 2013 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (5) perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Viro ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

| (6) | Eurooppa-neuvosto hyväksyi 20 päivänä joulukuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa. |
| --- | --- |

(6)

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 20 päivänä joulukuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa.

| (7) | Viro toimitti vuoden 2014 kansallisen uudistusohjelmansa 8 päivänä toukokuuta 2014 ja vuoden 2014 vakausohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta 2014. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on pystytty ottamaan huomioon. |
| --- | --- |

(7)

Viro toimitti vuoden 2014 kansallisen uudistusohjelmansa 8 päivänä toukokuuta 2014 ja vuoden 2014 vakausohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta 2014. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on pystytty ottamaan huomioon.

| (8) | Vuoden 2014 vakausohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian tavoitteena on pysyä keskipitkän aikavälin tavoitteessa koko ohjelman ajan ja luoda riittävät finanssipoliittiset puskurit taloudellisesti vaikeita aikoja varten. Vakausohjelmassa vahvistetaan aikaisempi keskipitkän aikavälin tavoite, joka on rakenteellinen ylijäämä ja joka on tiukempi kuin mitä vakaus- ja kasvusopimuksessa edellytetään. Viron uudelleenlasketun rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan heikkenevän 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2014. Se poikkeaa siten vaaditusta sopeuttamisurasta, ennen kuin se paranee 0,4 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2015 ja pysyy lähes tasapainossa vuosina 2016–2017. Lisäksi vakausohjelmassa viitataan riskiin poiketa menojen vertailuarvosta vuonna 2014 ja merkittävään poikkeamariskiin vuonna 2015. Kokonaisuutena tarkasteltuna suunniteltuun sopeuttamisuraan kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta liittyy riskejä, jotka koskevat vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten noudattamista. |
| --- | --- |

(8)

Vuoden 2014 vakausohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian tavoitteena on pysyä keskipitkän aikavälin tavoitteessa koko ohjelman ajan ja luoda riittävät finanssipoliittiset puskurit taloudellisesti vaikeita aikoja varten. Vakausohjelmassa vahvistetaan aikaisempi keskipitkän aikavälin tavoite, joka on rakenteellinen ylijäämä ja joka on tiukempi kuin mitä vakaus- ja kasvusopimuksessa edellytetään. Viron uudelleenlasketun rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan heikkenevän 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2014. Se poikkeaa siten vaaditusta sopeuttamisurasta, ennen kuin se paranee 0,4 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2015 ja pysyy lähes tasapainossa vuosina 2016–2017. Lisäksi vakausohjelmassa viitataan riskiin poiketa menojen vertailuarvosta vuonna 2014 ja merkittävään poikkeamariskiin vuonna 2015. Kokonaisuutena tarkasteltuna suunniteltuun sopeuttamisuraan kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta liittyy riskejä, jotka koskevat vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten noudattamista.

| (9) | Vakausohjelmaan sisältyvien julkisen talouden kehitysennusteiden perustana oleva makrotalouden skenaario, jota mikään riippumaton taho ei ole vahvistanut, on uskottava ja pitkälti komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen mukainen. Kyseisen ennusteen mukaan rakenteellisen alijäämän ennustetaan kasvavan 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014. Tämä johtaa 0,3 prosentin vajeeseen suhteessa BKT:hen verrattuna vaadittuun sopeutukseen ja merkittävään poikkeamaan tarkasteltuna kahden vuoden ajalta. Komission mukaan rakenteellinen rahoitusasema heikkenee vuonna 2015 edelleen 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä viittaa merkittävään poikkeamaan vaaditusta sopeutuksesta kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta. Odotettavissa on, että menojen vertailuarvosta poiketaan merkittävästi vuosina 2014–2015. Neuvosto katsoo vuoden 2014 vakausohjelman arvioinnin ja komission talousennusteen perusteella asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisesti, että vaarana on, että keskipitkän aikavälin tavoitteesta poiketaan merkittävästi vuosina 2014 ja 2015. Rakenteellista rahoitusasemaa koskeva sääntö talous- ja rahaliiton vakaudesta, yhteensovittamisesta sekä ohjauksesta ja hallinnasta tehdyn sopimuksen noudattamisesta tuli voimaan Virossa 23 päivänä maaliskuuta 2014 maan uuden talousarviolain myötä. Sääntöä on kuitenkin vielä täydennettävä vahvistamalla monivuotisten menotavoitteiden sitovuutta. |
| --- | --- |

(9)

Vakausohjelmaan sisältyvien julkisen talouden kehitysennusteiden perustana oleva makrotalouden skenaario, jota mikään riippumaton taho ei ole vahvistanut, on uskottava ja pitkälti komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen mukainen. Kyseisen ennusteen mukaan rakenteellisen alijäämän ennustetaan kasvavan 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014. Tämä johtaa 0,3 prosentin vajeeseen suhteessa BKT:hen verrattuna vaadittuun sopeutukseen ja merkittävään poikkeamaan tarkasteltuna kahden vuoden ajalta. Komission mukaan rakenteellinen rahoitusasema heikkenee vuonna 2015 edelleen 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä viittaa merkittävään poikkeamaan vaaditusta sopeutuksesta kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta. Odotettavissa on, että menojen vertailuarvosta poiketaan merkittävästi vuosina 2014–2015. Neuvosto katsoo vuoden 2014 vakausohjelman arvioinnin ja komission talousennusteen perusteella asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisesti, että vaarana on, että keskipitkän aikavälin tavoitteesta poiketaan merkittävästi vuosina 2014 ja 2015. Rakenteellista rahoitusasemaa koskeva sääntö talous- ja rahaliiton vakaudesta, yhteensovittamisesta sekä ohjauksesta ja hallinnasta tehdyn sopimuksen noudattamisesta tuli voimaan Virossa 23 päivänä maaliskuuta 2014 maan uuden talousarviolain myötä. Sääntöä on kuitenkin vielä täydennettävä vahvistamalla monivuotisten menotavoitteiden sitovuutta.

| (10) | Työmarkkinoiden osalta voidaan todeta, että nuoriso- ja pitkäaikaistyöttömyyden vähentämisessä on edistytty huomattavasti. Erityistä huomiota on kiinnitettävä toimenpiteisiin, jotka tarjoavat työnteon kannustimia pienituloisille. Lisätoimet ovat tarpeen kasvavaan työvoimapulaan puuttumiseksi, mukaan lukien työmarkkinoilta poistuminen ikääntymisen johdosta sekä terveys- ja vajaakuntoisuussyistä. Tämän vuoksi työkykyä koskevan uudistuksen oikea-aikainen hyväksyminen ja toteuttaminen on erittäin tärkeää samalla kun varmistetaan uudistuksen toteuttamista edistävien palvelujen saatavuus. Perhepoliittisten menojen kustannustehokkuutta voitaisiin parantaa edelleen, muun muassa edistämällä lastenhoitopalvelujen saatavuutta. Tämän odotetaan varhentavan naisten paluuta työmarkkinoille ja vähentävän jatkuvasti suurta naisten ja miesten välistä palkkaeroa. Yrittäjyyttä ja työpaikkojen luomista Tallinnan ja Tarton ulkopuolisilla alueilla edistäviä toimenpiteitä on lisättävä, jotta talouskehityserot eivät kasvaisi ja työttömyys vähenisi erityisesti matalan taitotason työntekijöiden keskuudessa. |
| --- | --- |

(10)

Työmarkkinoiden osalta voidaan todeta, että nuoriso- ja pitkäaikaistyöttömyyden vähentämisessä on edistytty huomattavasti. Erityistä huomiota on kiinnitettävä toimenpiteisiin, jotka tarjoavat työnteon kannustimia pienituloisille. Lisätoimet ovat tarpeen kasvavaan työvoimapulaan puuttumiseksi, mukaan lukien työmarkkinoilta poistuminen ikääntymisen johdosta sekä terveys- ja vajaakuntoisuussyistä. Tämän vuoksi työkykyä koskevan uudistuksen oikea-aikainen hyväksyminen ja toteuttaminen on erittäin tärkeää samalla kun varmistetaan uudistuksen toteuttamista edistävien palvelujen saatavuus. Perhepoliittisten menojen kustannustehokkuutta voitaisiin parantaa edelleen, muun muassa edistämällä lastenhoitopalvelujen saatavuutta. Tämän odotetaan varhentavan naisten paluuta työmarkkinoille ja vähentävän jatkuvasti suurta naisten ja miesten välistä palkkaeroa. Yrittäjyyttä ja työpaikkojen luomista Tallinnan ja Tarton ulkopuolisilla alueilla edistäviä toimenpiteitä on lisättävä, jotta talouskehityserot eivät kasvaisi ja työttömyys vähenisi erityisesti matalan taitotason työntekijöiden keskuudessa.

| (11) | Koulutusalalla on vastikään hyväksytty uudistuksia, joiden tavoitteena on sovittaa koulutus paremmin yhteen työmarkkinoiden tarpeiden kanssa. Lisätoimenpiteet ovat tarpeen koulutuksesta työelämään siirtymisen helpottamiseksi. Tarvitaan järjestelmällisiä toimenpiteitä, erityisesti sellaisia, joihin myös työmarkkinaosapuolet osallistuvat, jotta voidaan lisätä osallistumista ammattikoulutukseen ja työssäoppimiseen, erityisesti oppisopimuskoulutukseen. Elinikäistä oppimista koskevan strategian täytäntöönpano edellyttää huomattavia ponnisteluja, jotta ammattitaidon parantamisessa, uudelleenkoulutuksessa ja tutkintojen suorittamisessa saavutetaan kipeästi tarvittava taso erityisesti työmarkkinoiden suhteen heikossa asemassa olevien osalta. Viro soveltaa älykästä erikoistumiskehystä, johon sisältyy yrittäjyys- ja kasvustrategia ja tutkimus-, kehitys- ja innovaatiostrategia. Sen puitteissa keskitytään yhteisiin prioriteetteihin samalla kun temaattisten aihepiirien erikoistumisastetta lisätään. Tutkimus-, kehitys- ja innovaatiojärjestelmän kansainvälistämiseen ja priorisointiin tähtääviä toimia olisi jatkettava ottaen huomioon talouden pieni koko. |
| --- | --- |

(11)

Koulutusalalla on vastikään hyväksytty uudistuksia, joiden tavoitteena on sovittaa koulutus paremmin yhteen työmarkkinoiden tarpeiden kanssa. Lisätoimenpiteet ovat tarpeen koulutuksesta työelämään siirtymisen helpottamiseksi. Tarvitaan järjestelmällisiä toimenpiteitä, erityisesti sellaisia, joihin myös työmarkkinaosapuolet osallistuvat, jotta voidaan lisätä osallistumista ammattikoulutukseen ja työssäoppimiseen, erityisesti oppisopimuskoulutukseen. Elinikäistä oppimista koskevan strategian täytäntöönpano edellyttää huomattavia ponnisteluja, jotta ammattitaidon parantamisessa, uudelleenkoulutuksessa ja tutkintojen suorittamisessa saavutetaan kipeästi tarvittava taso erityisesti työmarkkinoiden suhteen heikossa asemassa olevien osalta. Viro soveltaa älykästä erikoistumiskehystä, johon sisältyy yrittäjyys- ja kasvustrategia ja tutkimus-, kehitys- ja innovaatiostrategia. Sen puitteissa keskitytään yhteisiin prioriteetteihin samalla kun temaattisten aihepiirien erikoistumisastetta lisätään. Tutkimus-, kehitys- ja innovaatiojärjestelmän kansainvälistämiseen ja priorisointiin tähtääviä toimia olisi jatkettava ottaen huomioon talouden pieni koko.

| (12) | Viron resurssi-intensiivisyys on erittäin suuri. Julkisten rakennusten energiatehokkuuden parantamisessa on edistytty, mutta ponnisteluja on jatkettava ja lisättävä erityisesti asuin- ja teollisuusrakennusten kohdalla. Jätehuollon ja kaatopaikkojen osalta on edistytty merkittävästi, mutta samalla on varmistettava kierrätyksen taloudellinen kannattavuus. Liikenteen kehittämissuunnitelmaan kuuluvat toimenpiteet on toteutettava erityisesti, jotta Viro pystyy rajoittamaan hiilidioksidipäästöjä päästökaupan ulkopuolisilla aloilla. Rahtiliikenteen energiatehokkuutta voidaan parantaa käyttämällä kestävämpiä liikennemuotoja. Julkisen liikenteen käyttöä voidaan lisätä parantamalla bussi- ja matkustajajunaliikenteen alueellisten verkkojen ja yhteyksien keskinäistä täydentävyyttä. Yksityisautoilu lisääntyy, kun taas henkilöautojen keski-ikä on lähes kaksinkertainen EU:n keskiarvoon verrattuna, ja uudet henkilöautot ovat unionin saastuttavimpien joukossa. Ympäristökannustimia, esimerkiksi verotusta, on lisättävä merkittävästi. Rajat ylittävien energialiittymien osalta on toteutettu lupaavia toimia, mutta Viron energiamarkkinoiden liittäminen täysin unioniin vaatii aikaa ja investointeja. |
| --- | --- |

(12)

Viron resurssi-intensiivisyys on erittäin suuri. Julkisten rakennusten energiatehokkuuden parantamisessa on edistytty, mutta ponnisteluja on jatkettava ja lisättävä erityisesti asuin- ja teollisuusrakennusten kohdalla. Jätehuollon ja kaatopaikkojen osalta on edistytty merkittävästi, mutta samalla on varmistettava kierrätyksen taloudellinen kannattavuus. Liikenteen kehittämissuunnitelmaan kuuluvat toimenpiteet on toteutettava erityisesti, jotta Viro pystyy rajoittamaan hiilidioksidipäästöjä päästökaupan ulkopuolisilla aloilla. Rahtiliikenteen energiatehokkuutta voidaan parantaa käyttämällä kestävämpiä liikennemuotoja. Julkisen liikenteen käyttöä voidaan lisätä parantamalla bussi- ja matkustajajunaliikenteen alueellisten verkkojen ja yhteyksien keskinäistä täydentävyyttä. Yksityisautoilu lisääntyy, kun taas henkilöautojen keski-ikä on lähes kaksinkertainen EU:n keskiarvoon verrattuna, ja uudet henkilöautot ovat unionin saastuttavimpien joukossa. Ympäristökannustimia, esimerkiksi verotusta, on lisättävä merkittävästi. Rajat ylittävien energialiittymien osalta on toteutettu lupaavia toimia, mutta Viron energiamarkkinoiden liittäminen täysin unioniin vaatii aikaa ja investointeja.

| (13) | Alueellisten erojen kasvu, johon yhdistyvät negatiivinen väestönkehitys, tehottomuus ja paikallisviranomaisten yhteistyön puute, haittaavat Viron kehitysmahdollisuuksia. Tämä kuvastaa osin pienten kuntien rahoituskapasiteetin ja niille annettujen vastuiden epäsuhtaa samoin kuin mittakaavaetujen rajoittuneisuutta. Palvelualueisiin ja palvelun vähimmäisstandardeihin perustuva laadukkaiden julkisten palvelujen tehokkaampi toteutus ja parempi saatavuus paikallistasolla, erityisesti liikenteessä, pitkäaikaishoidossa, varhaiskasvatuksessa ja sosiaalipalveluissa, on ennakkoedellytys, jotta aktivointi- ja työmarkkinatoimenpiteet olisivat tuloksellisia. |
| --- | --- |

(13)

Alueellisten erojen kasvu, johon yhdistyvät negatiivinen väestönkehitys, tehottomuus ja paikallisviranomaisten yhteistyön puute, haittaavat Viron kehitysmahdollisuuksia. Tämä kuvastaa osin pienten kuntien rahoituskapasiteetin ja niille annettujen vastuiden epäsuhtaa samoin kuin mittakaavaetujen rajoittuneisuutta. Palvelualueisiin ja palvelun vähimmäisstandardeihin perustuva laadukkaiden julkisten palvelujen tehokkaampi toteutus ja parempi saatavuus paikallistasolla, erityisesti liikenteessä, pitkäaikaishoidossa, varhaiskasvatuksessa ja sosiaalipalveluissa, on ennakkoedellytys, jotta aktivointi- ja työmarkkinatoimenpiteet olisivat tuloksellisia.

| (14) | Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut kattavasti Viron talouspolitiikkaa. Se on arvioinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman. Se on ottanut huomioon paitsi niiden merkityksen Viron finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta, myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–5. |
| --- | --- |

(14)

Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut kattavasti Viron talouspolitiikkaa. Se on arvioinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman. Se on ottanut huomioon paitsi niiden merkityksen Viron finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta, myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–5.

| (15) | Neuvosto on tutkinut vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (6) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1. |
| --- | --- |

(15)

Neuvosto on tutkinut vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (6) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.

| (16) | Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut myös koko euroalueen talouspolitiikkaa. Neuvosto on antanut tämän perusteella erityisiä suosituksia jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö on euro (7). Koska Viron rahayksikkö on euro, sen olisi varmistettava, että nämä suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti, |
| --- | --- |

(16)

Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut myös koko euroalueen talouspolitiikkaa. Neuvosto on antanut tämän perusteella erityisiä suosituksia jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö on euro (7). Koska Viron rahayksikkö on euro, sen olisi varmistettava, että nämä suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti,

SUOSITTAA, että Viro toteuttaa vuosina 2014 ja 2015 toimia, joilla se:

| 1. | vahvistaa julkisen talouden toimenpiteitä vuonna 2014, kun otetaan huomioon, että komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen mukaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennalta ehkäisevän osan vaatimuksiin nähden on muodostumassa ero, jonka suuruus on 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä kertoo merkittävän poikkeaman riskistä; vahvistaa vuonna 2015 huomattavasti julkisen talouden strategiaa huolehtiakseen siitä, että keskipitkän aikavälin tavoite saavutetaan ja siinä pysytään sen jälkeen; täydentää talousarviosääntöä sitovammilla monivuotisilla menosäännöillä keskipitkän aikavälin talousarviokehyksessä ja edistää edelleen julkisten menojen tehokkuutta; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa julkisen talouden toimenpiteitä vuonna 2014, kun otetaan huomioon, että komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen mukaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennalta ehkäisevän osan vaatimuksiin nähden on muodostumassa ero, jonka suuruus on 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä kertoo merkittävän poikkeaman riskistä; vahvistaa vuonna 2015 huomattavasti julkisen talouden strategiaa huolehtiakseen siitä, että keskipitkän aikavälin tavoite saavutetaan ja siinä pysytään sen jälkeen; täydentää talousarviosääntöä sitovammilla monivuotisilla menosäännöillä keskipitkän aikavälin talousarviokehyksessä ja edistää edelleen julkisten menojen tehokkuutta;

| 2. | parantaa työnteon kannustimia pienipalkkaisiin suunnatuilla toimenpiteillä; kohdistaa aktivointitoimet varmistamalla työkykyä koskevan uudistuksen oikea-aikaisen hyväksymisen ja toteuttamisen; lisää perhepolitiikan tuloksellisuutta ja kustannustehokkuutta ja parantaa samalla lastenhoidon saatavuutta; ottaa käyttöön yhteensovitetut toimenpiteet talouskehityksen ja yrittäjyyden edistämiseksi korkeasta työttömyydestä kärsivillä alueilla; |
| --- | --- |

2.

parantaa työnteon kannustimia pienipalkkaisiin suunnatuilla toimenpiteillä; kohdistaa aktivointitoimet varmistamalla työkykyä koskevan uudistuksen oikea-aikaisen hyväksymisen ja toteuttamisen; lisää perhepolitiikan tuloksellisuutta ja kustannustehokkuutta ja parantaa samalla lastenhoidon saatavuutta; ottaa käyttöön yhteensovitetut toimenpiteet talouskehityksen ja yrittäjyyden edistämiseksi korkeasta työttömyydestä kärsivillä alueilla;

| 3. | varmistaa, että koulutusjärjestelmissä otetaan huomioon työmarkkinoiden tarpeet, parantaa osaamis- ja tutkintotasoa laajentamalla elinikäisen oppimisen toimenpiteitä ja lisää järjestelmällisesti osallistumista ammattikoulutukseen, mukaan lukien oppisopimuskoulutus; lisää tutkimus- ja innovaatiojärjestelmien priorisointia ja erikoistumista ja edistää yritysten, korkeakoulujen ja tutkimuslaitosten välistä yhteistyötä kansainvälisen kilpailukyvyn parantamiseksi; |
| --- | --- |

3.

varmistaa, että koulutusjärjestelmissä otetaan huomioon työmarkkinoiden tarpeet, parantaa osaamis- ja tutkintotasoa laajentamalla elinikäisen oppimisen toimenpiteitä ja lisää järjestelmällisesti osallistumista ammattikoulutukseen, mukaan lukien oppisopimuskoulutus; lisää tutkimus- ja innovaatiojärjestelmien priorisointia ja erikoistumista ja edistää yritysten, korkeakoulujen ja tutkimuslaitosten välistä yhteistyötä kansainvälisen kilpailukyvyn parantamiseksi;

| 4. | lisää ponnisteluja erityisesti asuin- ja teollisuusrakennusten energiatehokkuuden parantamiseksi; vahvistaa merkittävästi liikennealan ympäristökannustimia vähemmän resursseja vaativan liikkuvuuden edistämiseksi; jatkaa naapurijäsenvaltioihin suuntautuvien rajat ylittävien energiaverkkojen kehittämistä energialähteiden monipuolistamiseksi ja kilpailun edistämiseksi parantamalla Baltian energiamarkkinoiden integraatiota; |
| --- | --- |

4.

lisää ponnisteluja erityisesti asuin- ja teollisuusrakennusten energiatehokkuuden parantamiseksi; vahvistaa merkittävästi liikennealan ympäristökannustimia vähemmän resursseja vaativan liikkuvuuden edistämiseksi; jatkaa naapurijäsenvaltioihin suuntautuvien rajat ylittävien energiaverkkojen kehittämistä energialähteiden monipuolistamiseksi ja kilpailun edistämiseksi parantamalla Baltian energiamarkkinoiden integraatiota;

| 5. | tasapainottaa paikallishallinnon tulot paremmin sen vastuita vastaavasti; parantaa paikallishallinnon tehokkuutta ja varmistaa laadukkaiden julkisten palvelujen tarjonnan paikallistasolla, erityisesti niin, että sosiaalipalvelut täydentävät aktivointitoimenpiteitä. |
| --- | --- |

5.

tasapainottaa paikallishallinnon tulot paremmin sen vastuita vastaavasti; parantaa paikallishallinnon tehokkuutta ja varmistaa laadukkaiden julkisten palvelujen tarjonnan paikallistasolla, erityisesti niin, että sosiaalipalvelut täydentävät aktivointitoimenpiteitä.

Tehty Brysselissä 8 päivänä heinäkuuta 2014.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

P. C. PADOAN

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Pidetty voimassa vuodelle 2014 jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista 6 päivänä toukokuuta 2014 annetulla neuvoston päätöksellä 2014/322/EU (EUVL L 165, 4.6.2014, s. 49).

2

(3)  EUVL C 217, 30.7.2013, s. 21.

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 473/2013, annettu 21 päivänä toukokuuta 2013, alustavien talousarviosuunnitelmien seurantaa ja arviointia sekä euroalueen jäsenvaltioiden liiallisen alijäämän tilanteen korjaamisen varmistamista koskevista yhteisistä säännöksistä (EUVL L 140, 27.5.2013, s. 11).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1176/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25).

5

(6)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

6

(7)  Katso tämän virallisen lehden sivu 141.

7

---

| 29.7.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 247/29 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 247/29

---

NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014,

Irlannin vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Irlannin vuoden 2014 vakausohjelmasta

2014/C 247/07

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu- ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainaloihin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia vauhdittaa kestävää kasvua ja lisätä kilpailukykyä. |
| --- | --- |

(1)

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu- ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainaloihin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia vauhdittaa kestävää kasvua ja lisätä kilpailukykyä.

| (2) | Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (3). Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (3). Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.

| (3) | Jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

(3)

Jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon.

| (4) | Irlanti oli makrotalouden sopeutusohjelman kohteena joulukuuhun 2013 asti. Se vapautettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 472/2013 (4) 12 artiklan mukaisesti talouspolitiikan koordinoinnin eurooppalaiseen ohjausjaksoon sisältyvästä seurannasta ja arvioinnista kyseisen ohjelman keston ajaksi. Kun otetaan huomioon, että Irlannin makrotalouden sopeutusohjelma saatiin menestyksekkäästi päätökseen, Irlannin tulisi nyt osallistua täysipainoisesti eurooppalaiseen ohjausjaksoon. |
| --- | --- |

(4)

Irlanti oli makrotalouden sopeutusohjelman kohteena joulukuuhun 2013 asti. Se vapautettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 472/2013 (4) 12 artiklan mukaisesti talouspolitiikan koordinoinnin eurooppalaiseen ohjausjaksoon sisältyvästä seurannasta ja arvioinnista kyseisen ohjelman keston ajaksi. Kun otetaan huomioon, että Irlannin makrotalouden sopeutusohjelma saatiin menestyksekkäästi päätökseen, Irlannin tulisi nyt osallistua täysipainoisesti eurooppalaiseen ohjausjaksoon.

| (5) | Komissio hyväksyi 13 päivänä marraskuuta 2013 vuotuisen kasvuselvityksen, tämä aloitti vuoden 2014 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi myös 13 päivänä marraskuuta 2013 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen. |
| --- | --- |

(5)

Komissio hyväksyi 13 päivänä marraskuuta 2013 vuotuisen kasvuselvityksen, tämä aloitti vuoden 2014 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi myös 13 päivänä marraskuuta 2013 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen.

| (6) | Eurooppa-neuvosto hyväksyi 20 päivänä joulukuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa. |
| --- | --- |

(6)

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 20 päivänä joulukuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa.

| (7) | Komissio julkaisi 5 päivänä maaliskuuta 2014 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laaditun Irlantia koskevan perusteellisen tarkastelun tulokset, joissa otetaan huomioon, että Irlannin makrotalouden sopeutusohjelma saatiin menestyksekkäästi päätökseen, ja se, että Irlannin tulisi nyt osallistua täysipainoisesti eurooppalaiseen ohjausjaksoon. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Irlannin äskettäin toteuttamalla makrotalouden sopeutusohjelmalla oli keskeinen merkitys taloudellisten riskien hallinnassa ja epätasapainotilojen vähentämisessä. Jäljellä olevat makrotalouden epätasapainotilat edellyttävät silti edelleen kohdennettua valvontaa ja määrätietoisia poliittisia toimia. Erityisesti finanssisektorin kehitys, yksityisen ja julkisen sektorin velkaantuneisuus ja siihen liittyvä suuri ulkoisen brutto- ja nettovelan määrä sekä työmarkkinoiden tilanne tarkoittavat, että riskejä on edelleen olemassa. |
| --- | --- |

(7)

Komissio julkaisi 5 päivänä maaliskuuta 2014 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laaditun Irlantia koskevan perusteellisen tarkastelun tulokset, joissa otetaan huomioon, että Irlannin makrotalouden sopeutusohjelma saatiin menestyksekkäästi päätökseen, ja se, että Irlannin tulisi nyt osallistua täysipainoisesti eurooppalaiseen ohjausjaksoon. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Irlannin äskettäin toteuttamalla makrotalouden sopeutusohjelmalla oli keskeinen merkitys taloudellisten riskien hallinnassa ja epätasapainotilojen vähentämisessä. Jäljellä olevat makrotalouden epätasapainotilat edellyttävät silti edelleen kohdennettua valvontaa ja määrätietoisia poliittisia toimia. Erityisesti finanssisektorin kehitys, yksityisen ja julkisen sektorin velkaantuneisuus ja siihen liittyvä suuri ulkoisen brutto- ja nettovelan määrä sekä työmarkkinoiden tilanne tarkoittavat, että riskejä on edelleen olemassa.

| (8) | Irlanti toimitti vuoden 2014 kansallisen uudistusohjelmansa 17 päivänä huhtikuuta 2014 ja vuoden 2014 vakausohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta 2014. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. |
| --- | --- |

(8)

Irlanti toimitti vuoden 2014 kansallisen uudistusohjelmansa 17 päivänä huhtikuuta 2014 ja vuoden 2014 vakausohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta 2014. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

| (9) | Vuoden 2014 vakausohjelmassa kaavaillun julkisen talouden strategian päätavoitteina on korjata liiallinen alijäämä vuoteen 2015 mennessä ja saavuttaa keskipitkän aikavälin tavoite vuoteen 2018 mennessä. Vakausohjelmassa pyritään saamaan alijäämä alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2015 mennessä liiallisten alijäämien menettelyä koskevan suosituksen mukaisesti. Vakausohjelmassa vahvistetaan keskipitkän aikavälin tavoite eli rakenteellisesti tasapainoinen julkisen talouden rahoitusasema, joka on vakaus- ja kasvusopimuksen määräysten mukainen. Vuoden 2015 jälkeiseksi ajaksi vakausohjelmassa asetetaan tavoite vähentää julkisen talouden alijäämä noin 1 prosenttiyksikköön suhteessa BKT:hen vuodessa vuosina 2016–2018. Tavoitteena on vähentää julkista velkaa lähes 124 prosentista 107 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuosina 2013–2018. Riippumaton elin (Irlannin julkisen talouden neuvoa-antava komitea) hyväksyi vakausohjelman julkisen talouden kehitysarvion perustana olevan makrotalouden skenaarion, jonka se katsoi olevan ”asianmukaisten ennusteiden rajoissa”. Se vastaa suurin piirtein komission ennusteita vuosille 2014 ja 2015, vaikka eri kysyntätekijöiden vaikutuksissa on joitakin eroja. Viranomaisten ennuste vakausohjelman myöhemmille vuosille on kuitenkin optimistinen. Julkisen talouden tavoitteiden saavuttamista ei myöskään tueta riittävästi yksityiskohtaisilla toimenpiteillä vuonna 2015. Siitä johtuu, että komission alijäämäennuste vuodelle 2015 on suurempi kuin neuvoston suosittelema tavoite. Neuvosto katsoo vakausohjelman arvioinnin ja komission ennusteen perusteella asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisesti, että vakausohjelman tavoitteet vastaavat vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia, kunhan niitä tuetaan erityistoimenpiteillä vuodesta 2015 eteenpäin. On toteutettu merkittäviä toimia Irlannin julkisen talouden kehyksen tärkeiden tekijöiden sekä toimitettavien tietojen laadun ja oikea-aikaisuuden parantamiseksi. Keskipitkän aikavälin menokattoja koskevissa nykyisissä säännöissä sallitaan hallituksen harkinnanvaraiset muutokset, jotka eivät rajoitu ennalta määriteltyihin ennakoimattomiin menoihin. |
| --- | --- |

(9)

Vuoden 2014 vakausohjelmassa kaavaillun julkisen talouden strategian päätavoitteina on korjata liiallinen alijäämä vuoteen 2015 mennessä ja saavuttaa keskipitkän aikavälin tavoite vuoteen 2018 mennessä. Vakausohjelmassa pyritään saamaan alijäämä alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2015 mennessä liiallisten alijäämien menettelyä koskevan suosituksen mukaisesti. Vakausohjelmassa vahvistetaan keskipitkän aikavälin tavoite eli rakenteellisesti tasapainoinen julkisen talouden rahoitusasema, joka on vakaus- ja kasvusopimuksen määräysten mukainen. Vuoden 2015 jälkeiseksi ajaksi vakausohjelmassa asetetaan tavoite vähentää julkisen talouden alijäämä noin 1 prosenttiyksikköön suhteessa BKT:hen vuodessa vuosina 2016–2018. Tavoitteena on vähentää julkista velkaa lähes 124 prosentista 107 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuosina 2013–2018. Riippumaton elin (Irlannin julkisen talouden neuvoa-antava komitea) hyväksyi vakausohjelman julkisen talouden kehitysarvion perustana olevan makrotalouden skenaarion, jonka se katsoi olevan ”asianmukaisten ennusteiden rajoissa”. Se vastaa suurin piirtein komission ennusteita vuosille 2014 ja 2015, vaikka eri kysyntätekijöiden vaikutuksissa on joitakin eroja. Viranomaisten ennuste vakausohjelman myöhemmille vuosille on kuitenkin optimistinen. Julkisen talouden tavoitteiden saavuttamista ei myöskään tueta riittävästi yksityiskohtaisilla toimenpiteillä vuonna 2015. Siitä johtuu, että komission alijäämäennuste vuodelle 2015 on suurempi kuin neuvoston suosittelema tavoite. Neuvosto katsoo vakausohjelman arvioinnin ja komission ennusteen perusteella asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisesti, että vakausohjelman tavoitteet vastaavat vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia, kunhan niitä tuetaan erityistoimenpiteillä vuodesta 2015 eteenpäin. On toteutettu merkittäviä toimia Irlannin julkisen talouden kehyksen tärkeiden tekijöiden sekä toimitettavien tietojen laadun ja oikea-aikaisuuden parantamiseksi. Keskipitkän aikavälin menokattoja koskevissa nykyisissä säännöissä sallitaan hallituksen harkinnanvaraiset muutokset, jotka eivät rajoitu ennalta määriteltyihin ennakoimattomiin menoihin.

| (10) | Verouudistukset ovat vaikuttaneet julkisen talouden sopeuttamiseen, mutta verojärjestelmän tehokkuudessa on edelleen parantamisen varaa. Verojärjestelmä olisi myös saatava edistämään kasvua. Kiinteistöverotuksen painopistettä on siirretty pois varallisuuden siirrosta kannettavasta verosta asunto-omaisuuden arvoon perustuvaan juoksevaan veroon, mutta veropohja on yhä suhteellisen kapea, koska kaikista kiinteistöistä ei kanneta veroa. Työn verotus on hajanaista ja monimutkaista. Lisäksi alennetut verokannat ja verovapautukset kaventavat kulutus- ja ympäristöverojen veropohjia, vaikka juuri nämä verot edistävät kasvua. Arvonlisäverojärjestelmän tehokkuus on EU:n keskiarvon alapuolella nollaverokantojen ja alennettujen alv-kantojen vuoksi. Alennettuja alv-kantoja käytetään laajasti uudelleenjakoa koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi, vaikka ne eivät ole tehokas eivätkä hyvin kohdennettu poliittinen väline vähäosaisten suojelemiseksi. Ympäristöverotuksen tuloksellisuutta voidaan parantaa ja ympäristölle haitallisia tukia poistaa. |
| --- | --- |

(10)

Verouudistukset ovat vaikuttaneet julkisen talouden sopeuttamiseen, mutta verojärjestelmän tehokkuudessa on edelleen parantamisen varaa. Verojärjestelmä olisi myös saatava edistämään kasvua. Kiinteistöverotuksen painopistettä on siirretty pois varallisuuden siirrosta kannettavasta verosta asunto-omaisuuden arvoon perustuvaan juoksevaan veroon, mutta veropohja on yhä suhteellisen kapea, koska kaikista kiinteistöistä ei kanneta veroa. Työn verotus on hajanaista ja monimutkaista. Lisäksi alennetut verokannat ja verovapautukset kaventavat kulutus- ja ympäristöverojen veropohjia, vaikka juuri nämä verot edistävät kasvua. Arvonlisäverojärjestelmän tehokkuus on EU:n keskiarvon alapuolella nollaverokantojen ja alennettujen alv-kantojen vuoksi. Alennettuja alv-kantoja käytetään laajasti uudelleenjakoa koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi, vaikka ne eivät ole tehokas eivätkä hyvin kohdennettu poliittinen väline vähäosaisten suojelemiseksi. Ympäristöverotuksen tuloksellisuutta voidaan parantaa ja ympäristölle haitallisia tukia poistaa.

| (11) | Vaikka Irlannin väestö on suhteellisen nuorta, julkiset terveydenhuoltomenot ovat korkeimpia unionissa. Ne olivat 8,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2012, mikä on huomattavasti EU:n keskiarvon eli 7,3 prosentin yläpuolella. Kun otetaan huomioon talousarvion toteuttamiseen liittyvät nykyiset vaikeudet terveydenhuoltoalalla, odotetut väestön ikääntymisestä aiheutuvat paineet merkitsevät sitä, että nykyinen palvelutaso voidaan säilyttää ainoastaan, jos keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä saadaan aikaan säästöjä. Terveydenhuoltomenojen odotetaan kasvavan väestönkehityksen aiheuttaman paineen vuoksi 1,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2060 mennessä. Terveydenhuoltosektorilla on monenlaisia haasteita. Terveydenhuoltopalvelujen tarjoajien varainhoidon ja tilinpidon järjestelmät ja menettelyt ovat hajanaiset. Tämä aiheuttaa viivästyksiä ja ongelmia tietojen keruussa ja käsittelyssä. Se myös hankaloittaa terveydenhuoltomenojen valvontaa ja ponnisteluja, joiden tarkoituksena on saada paras vastine rahalle, sekä resurssien asianmukaista kohdentamista. Myös suuret lääkemenot ovat haaste. Avohoitopotilaiden lääkityksestä aiheutuvat menot ovat suhteellisen suuret. |
| --- | --- |

(11)

Vaikka Irlannin väestö on suhteellisen nuorta, julkiset terveydenhuoltomenot ovat korkeimpia unionissa. Ne olivat 8,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2012, mikä on huomattavasti EU:n keskiarvon eli 7,3 prosentin yläpuolella. Kun otetaan huomioon talousarvion toteuttamiseen liittyvät nykyiset vaikeudet terveydenhuoltoalalla, odotetut väestön ikääntymisestä aiheutuvat paineet merkitsevät sitä, että nykyinen palvelutaso voidaan säilyttää ainoastaan, jos keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä saadaan aikaan säästöjä. Terveydenhuoltomenojen odotetaan kasvavan väestönkehityksen aiheuttaman paineen vuoksi 1,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2060 mennessä. Terveydenhuoltosektorilla on monenlaisia haasteita. Terveydenhuoltopalvelujen tarjoajien varainhoidon ja tilinpidon järjestelmät ja menettelyt ovat hajanaiset. Tämä aiheuttaa viivästyksiä ja ongelmia tietojen keruussa ja käsittelyssä. Se myös hankaloittaa terveydenhuoltomenojen valvontaa ja ponnisteluja, joiden tarkoituksena on saada paras vastine rahalle, sekä resurssien asianmukaista kohdentamista. Myös suuret lääkemenot ovat haaste. Avohoitopotilaiden lääkityksestä aiheutuvat menot ovat suhteellisen suuret.

| (12) | Irlannilla on työttömyyteen, erityisesti pitkäaikais- ja nuorisotyöttömyyteen, liittyviä haasteita. Lisäksi maassa on yhä suuri työikäisten joukko, joilla on matala osaamistaso, mikä johtaa epätasa-arvoon ja siihen, että ammattitaidon kysyntä ja tarjonta eivät kohtaa. Pitkäaikaistyöttömyys on vähentynyt asteittain työmarkkinoiden viimeaikaisen vahvistumisen myötä, mutta se on yhä korkea suhteessa kokonaistyöttömyyteen. Pitkäaikaistyöttömien osuus oli yli 61 prosenttia työttömien kokonaismäärästä vuoden 2013 lopussa. Nuorisotyöttömyys oli enimmillään yli 30 prosenttia vuoden 2012 puolivälissä. Sen lisäksi työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten osuus nousi kahdeksalla prosenttiyksiköllä 18,7 prosenttiin vuosina 2007–2012 ennen kuin se laski 16,1 prosenttiin mutta on edelleen unionin suurimpia. Kaikki nuoret on saatava nuorisotakuun piiriin neljän kuukauden kuluessa nuorisotakuun tavoitteiden mukaisesti. Talouden tasapainottuessa on huomattu, että ammattitaidon kysyntä ja tarjonta eivät kohtaa, mikä tarkoittaa, että koulutusjärjestelmän haasteena on työntekijöiden uudelleenkoulutus tai osaamisen täydentäminen Lisäksi osallistuminen elinikäiseen oppimiseen on EU:n keskiarvon alapuolella (7,3 prosenttia verrattuna 10,7 prosenttiin vuonna 2013). |
| --- | --- |

(12)

Irlannilla on työttömyyteen, erityisesti pitkäaikais- ja nuorisotyöttömyyteen, liittyviä haasteita. Lisäksi maassa on yhä suuri työikäisten joukko, joilla on matala osaamistaso, mikä johtaa epätasa-arvoon ja siihen, että ammattitaidon kysyntä ja tarjonta eivät kohtaa. Pitkäaikaistyöttömyys on vähentynyt asteittain työmarkkinoiden viimeaikaisen vahvistumisen myötä, mutta se on yhä korkea suhteessa kokonaistyöttömyyteen. Pitkäaikaistyöttömien osuus oli yli 61 prosenttia työttömien kokonaismäärästä vuoden 2013 lopussa. Nuorisotyöttömyys oli enimmillään yli 30 prosenttia vuoden 2012 puolivälissä. Sen lisäksi työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten osuus nousi kahdeksalla prosenttiyksiköllä 18,7 prosenttiin vuosina 2007–2012 ennen kuin se laski 16,1 prosenttiin mutta on edelleen unionin suurimpia. Kaikki nuoret on saatava nuorisotakuun piiriin neljän kuukauden kuluessa nuorisotakuun tavoitteiden mukaisesti. Talouden tasapainottuessa on huomattu, että ammattitaidon kysyntä ja tarjonta eivät kohtaa, mikä tarkoittaa, että koulutusjärjestelmän haasteena on työntekijöiden uudelleenkoulutus tai osaamisen täydentäminen Lisäksi osallistuminen elinikäiseen oppimiseen on EU:n keskiarvon alapuolella (7,3 prosenttia verrattuna 10,7 prosenttiin vuonna 2013).

| (13) | Alhaisen työssäkäyntiasteen kotitalouksissa asuvien henkilöiden osuus Irlannissa on unionin korkeimpia, mikä aiheuttaa vakavia sosiaalisia haasteita. Tällaisten henkilöiden osuus oli EU:n keskiarvoa suurempi ennen kriisiä ja nousi 14,3 prosentista 24,2 prosenttiin vuosina 2007–2011. Työssäkäyntiaste on erityisen alhainen yksinhuoltajavanhempien kotitalouksissa. Tämä on johtanut siihen, että irlantilaisten lasten köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen riski kasvaa, mitä lisää entisestään naisten ja miesten epätasa-arvoinen osallistuminen työmarkkinoille: naisten työvoimaosuus oli 67,2 prosenttia vuonna 2013, kun taas miehillä vastaava osuus oli 83,4 prosenttia. Huomio kiinnittyykin kohtuuhintaisen päivähoidon saatavuuteen. Sen puute on merkittävänä esteenä työpaikan löytymiselle ja köyhyysriskin välttämiselle. Työmarkkinoilla on myös työttömyysloukkuja. Työttömyyskorvausten (Jobseeker's Benefit ja Jobseeker's Allowance, JA) tasainen rakenne, JA:n rajaamaton kesto ja lisäkorvausten (varsinkin vuokratuen ja sairausvakuutuskorttien) menetys työhönpaluun yhteydessä tarkoittavat sitä, että korvausaste on suhteellisen suuri sellaisten pitkäaikaistyöttömien kohdalla, joiden ansiomahdollisuudet ovat pienet, ja muiden työntekijäryhmien kohdalla perhetilanteesta riippuen. |
| --- | --- |

(13)

Alhaisen työssäkäyntiasteen kotitalouksissa asuvien henkilöiden osuus Irlannissa on unionin korkeimpia, mikä aiheuttaa vakavia sosiaalisia haasteita. Tällaisten henkilöiden osuus oli EU:n keskiarvoa suurempi ennen kriisiä ja nousi 14,3 prosentista 24,2 prosenttiin vuosina 2007–2011. Työssäkäyntiaste on erityisen alhainen yksinhuoltajavanhempien kotitalouksissa. Tämä on johtanut siihen, että irlantilaisten lasten köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen riski kasvaa, mitä lisää entisestään naisten ja miesten epätasa-arvoinen osallistuminen työmarkkinoille: naisten työvoimaosuus oli 67,2 prosenttia vuonna 2013, kun taas miehillä vastaava osuus oli 83,4 prosenttia. Huomio kiinnittyykin kohtuuhintaisen päivähoidon saatavuuteen. Sen puute on merkittävänä esteenä työpaikan löytymiselle ja köyhyysriskin välttämiselle. Työmarkkinoilla on myös työttömyysloukkuja. Työttömyyskorvausten (Jobseeker's Benefit ja Jobseeker's Allowance, JA) tasainen rakenne, JA:n rajaamaton kesto ja lisäkorvausten (varsinkin vuokratuen ja sairausvakuutuskorttien) menetys työhönpaluun yhteydessä tarkoittavat sitä, että korvausaste on suhteellisen suuri sellaisten pitkäaikaistyöttömien kohdalla, joiden ansiomahdollisuudet ovat pienet, ja muiden työntekijäryhmien kohdalla perhetilanteesta riippuen.

| (14) | Luotonanto pk-yrityksille on edelleen vähäistä, mikä johtuu sekä luoton kysynnän vähenemisestä että luoton rajallisesta tarjonnasta. Pk-yritykset kärsivät liiallisesta velkaantumisesta ja heikosta kotimaisesta kysynnästä samalla, kun pankkien on löydettävä kestävät ratkaisut pk-yrityksille myöntämilleen järjestämättömille lainoille. Viimeisin Red C -tutkimus osoittaa, että lokakuun 2013 ja maaliskuun 2014 välisenä aikana pankkilainaa pyytäneistä 35 prosentista pk-yrityksiä 19 prosentilta evättiin laina. Vuoden 2009 lopussa perustettiin Credit Review Office sovittelemaan riitoja lainanantajien ja sellaisten pk-yritysten välillä, jotka halusivat lainaa mutta joille ei ollut sitä myönnetty. Credit Review Officen vaikutus näyttää toistaiseksi olleen varsin rajallista vaikkakin myönteistä osittain sen vuoksi, että valituksia on jätetty hyvin vähän. Pk-yritysten investoinnit ovat erityisen riippuvaisia pankkien rahoituksesta eikä muita rahoituslähteitä ole kehitetty samassa suhteessa. Tosin parhaillaan tarkastellaan joitakin vaihtoehtoja, kuten lainarahastoja. Talouden ja kotimaan kysynnän elpyessä luoton tarjonta todennäköisesti kuitenkin vähenee, ellei luottokanavia saada toimimaan riittävän hyvin, mikä on ratkaisevan tärkeää kasvunäkymien kannalta. Pk-yritysten rahoituksen saannin parantamiseksi on perustettu erityisiä järjestelmiä ja rahastoja, kuten luottotakuujärjestelmä (Credit Guarantee Scheme), mikroyritysten lainarahastojärjestelmä (Microenterprise Loan Fund Scheme) ja kolme pk-rahastoa, mutta niiden käyttö on toistaiseksi ollut vähäistä. |
| --- | --- |

(14)

Luotonanto pk-yrityksille on edelleen vähäistä, mikä johtuu sekä luoton kysynnän vähenemisestä että luoton rajallisesta tarjonnasta. Pk-yritykset kärsivät liiallisesta velkaantumisesta ja heikosta kotimaisesta kysynnästä samalla, kun pankkien on löydettävä kestävät ratkaisut pk-yrityksille myöntämilleen järjestämättömille lainoille. Viimeisin Red C -tutkimus osoittaa, että lokakuun 2013 ja maaliskuun 2014 välisenä aikana pankkilainaa pyytäneistä 35 prosentista pk-yrityksiä 19 prosentilta evättiin laina. Vuoden 2009 lopussa perustettiin Credit Review Office sovittelemaan riitoja lainanantajien ja sellaisten pk-yritysten välillä, jotka halusivat lainaa mutta joille ei ollut sitä myönnetty. Credit Review Officen vaikutus näyttää toistaiseksi olleen varsin rajallista vaikkakin myönteistä osittain sen vuoksi, että valituksia on jätetty hyvin vähän. Pk-yritysten investoinnit ovat erityisen riippuvaisia pankkien rahoituksesta eikä muita rahoituslähteitä ole kehitetty samassa suhteessa. Tosin parhaillaan tarkastellaan joitakin vaihtoehtoja, kuten lainarahastoja. Talouden ja kotimaan kysynnän elpyessä luoton tarjonta todennäköisesti kuitenkin vähenee, ellei luottokanavia saada toimimaan riittävän hyvin, mikä on ratkaisevan tärkeää kasvunäkymien kannalta. Pk-yritysten rahoituksen saannin parantamiseksi on perustettu erityisiä järjestelmiä ja rahastoja, kuten luottotakuujärjestelmä (Credit Guarantee Scheme), mikroyritysten lainarahastojärjestelmä (Microenterprise Loan Fund Scheme) ja kolme pk-rahastoa, mutta niiden käyttö on toistaiseksi ollut vähäistä.

| (15) | Pankkisektorilla hiljattain päätökseen saadun rahoitustukiohjelman mukaisesti toteutetuista uudistuksista huolimatta jäljellä on yhä suuria haasteita. Nämä haasteet on analysoitu yksityiskohtaisesti Irlantia koskevassa perusteellisessa tarkastelussa, jonka komissio laati vuodelle 2014. Järjestämättömien lainojen osuus oli kesäkuussa 2013 lähes 27 prosenttia lainojen kokonaismäärästä kolmessa tärkeimmässä kotimaisessa pankissa. Yksityisen sektorin velkaantuneisuus on yhä unionin suurimpia äskettäin tapahtuneesta velkataakan keventämisestä huolimatta, ja se on riski rahoitusvakaudelle ja rasittaa taloutta. Kotitalouksien ja pk-yritysten velkataakan keventämistä ei ole saatu päätökseen. Pankkien ja pk-yritysten taseiden tervehdyttämisellä on keskeinen merkitys luottokanavien toimivuuden palauttamiselle. Pankit antavat yhä vähemmän luottoa ja pankkisektori kamppailee kannattavuutensa puolesta osittain siksi, että pankkien taseissa on paljon erittäin matalakorkoisia asuntolainoja (heikkotuottoisia tracker mortgage -lainoja). |
| --- | --- |

(15)

Pankkisektorilla hiljattain päätökseen saadun rahoitustukiohjelman mukaisesti toteutetuista uudistuksista huolimatta jäljellä on yhä suuria haasteita. Nämä haasteet on analysoitu yksityiskohtaisesti Irlantia koskevassa perusteellisessa tarkastelussa, jonka komissio laati vuodelle 2014. Järjestämättömien lainojen osuus oli kesäkuussa 2013 lähes 27 prosenttia lainojen kokonaismäärästä kolmessa tärkeimmässä kotimaisessa pankissa. Yksityisen sektorin velkaantuneisuus on yhä unionin suurimpia äskettäin tapahtuneesta velkataakan keventämisestä huolimatta, ja se on riski rahoitusvakaudelle ja rasittaa taloutta. Kotitalouksien ja pk-yritysten velkataakan keventämistä ei ole saatu päätökseen. Pankkien ja pk-yritysten taseiden tervehdyttämisellä on keskeinen merkitys luottokanavien toimivuuden palauttamiselle. Pankit antavat yhä vähemmän luottoa ja pankkisektori kamppailee kannattavuutensa puolesta osittain siksi, että pankkien taseissa on paljon erittäin matalakorkoisia asuntolainoja (heikkotuottoisia tracker mortgage -lainoja).

| (16) | Sopimusten pakkotäytäntöönpanon kustannukset ovat suuret. Suurin osa näistä kustannuksista, 18,8 prosenttiyksikköä, on asianajajien palkkioita. Korkeat juridisten palvelujen kustannukset vaikuttavat kaikkien yritysten, myös pk-yritysten, kustannusrakenteeseen. Lisäksi toisin kuin muissa asiantuntijapalveluissa juridisten palvelujen kustannuksia ei ole mukautettu alaspäin kriisin käynnistymisen jälkeen osittain riittämättömän kilpailun vuoksi. Viranomaiset ovat sitoutuneet tekemään uudistuksia juridisten palvelujen sektorilla osana makrotalouden sopeutusohjelmaa. Ne julkaisivat juridisten palvelujen sääntelyä koskevan lain vuonna 2011, mutta sitä ei ole vielä pantu täytäntöön. Oikeudelliset ja tuomioistuinten hallinnolliset resurssit oikeudenkäyntiä edeltävän asioiden aktiivisen hallintajärjestelmän käyttöönottoon ovat hyvin rajalliset, mikä voi viivästyttää oikeuden toteutumista ja nostaa kustannuksia. Lisäksi Irlannin kyvyssä kerätä tietoja oikeusjärjestelmän tehokkuudesta on merkittäviä puutteita. |
| --- | --- |

(16)

Sopimusten pakkotäytäntöönpanon kustannukset ovat suuret. Suurin osa näistä kustannuksista, 18,8 prosenttiyksikköä, on asianajajien palkkioita. Korkeat juridisten palvelujen kustannukset vaikuttavat kaikkien yritysten, myös pk-yritysten, kustannusrakenteeseen. Lisäksi toisin kuin muissa asiantuntijapalveluissa juridisten palvelujen kustannuksia ei ole mukautettu alaspäin kriisin käynnistymisen jälkeen osittain riittämättömän kilpailun vuoksi. Viranomaiset ovat sitoutuneet tekemään uudistuksia juridisten palvelujen sektorilla osana makrotalouden sopeutusohjelmaa. Ne julkaisivat juridisten palvelujen sääntelyä koskevan lain vuonna 2011, mutta sitä ei ole vielä pantu täytäntöön. Oikeudelliset ja tuomioistuinten hallinnolliset resurssit oikeudenkäyntiä edeltävän asioiden aktiivisen hallintajärjestelmän käyttöönottoon ovat hyvin rajalliset, mikä voi viivästyttää oikeuden toteutumista ja nostaa kustannuksia. Lisäksi Irlannin kyvyssä kerätä tietoja oikeusjärjestelmän tehokkuudesta on merkittäviä puutteita.

| (17) | Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut kattavasti Irlannin talouspolitiikkaa. Se on arvioinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman. Se on ottanut huomioon ei ainoastaan niiden merkityksen Irlannin finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–7. |
| --- | --- |

(17)

Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut kattavasti Irlannin talouspolitiikkaa. Se on arvioinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman. Se on ottanut huomioon ei ainoastaan niiden merkityksen Irlannin finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–7.

| (18) | Neuvosto on tutkinut vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (5) käy ilmi erityisesti jäljempänä esitettävistä suosituksista 1 ja 2. |
| --- | --- |

(18)

Neuvosto on tutkinut vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (5) käy ilmi erityisesti jäljempänä esitettävistä suosituksista 1 ja 2.

| (19) | Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1, 3, 5 ja 6, |
| --- | --- |

(19)

Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1, 3, 5 ja 6,

| (20) | Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut myös koko euroalueen talouspolitiikkaa. Neuvosto on antanut tämän perusteella erityisiä suosituksia jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö on euro (6). Koska Irlannin rahayksikkö on euro, sen olisi myös varmistettava, että kyseiset suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti, |
| --- | --- |

(20)

Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut myös koko euroalueen talouspolitiikkaa. Neuvosto on antanut tämän perusteella erityisiä suosituksia jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö on euro (6). Koska Irlannin rahayksikkö on euro, sen olisi myös varmistettava, että kyseiset suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti,

SUOSITTAA, että Irlanti toteuttaa vuosina 2014 ja 2015 toimia, joilla se

| 1. | panee kokonaisuudessaan täytäntöön vuoden 2014 talousarvion ja varmistaa liiallisen alijäämän korjaamisen kestävällä tavalla vuoteen 2015 mennessä julkisen talouden strategiaa tukevilla toimenpiteillä sekä rakenteellisilla lisätoimenpiteillä ja toteuttaa liiallista alijäämää koskevan menettelyn yhteydessä annetuissa neuvoston suosituksissa määritellyt rakenteelliset sopeutustoimet; jatkaa liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeen rakenteellista sopeutusta kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta, joka on vuosittain vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen ja enemmän hyvissä taloudellisissa olosuhteissa tai jos on varmistettava velkasäännön noudattaminen, jotta julkisen talouden suuri velkasuhde saadaan kääntymään pysyvästi laskusuuntaan; lisää julkisen talouden sopeuttamisstrategian uskottavuutta, toteuttaa tuloksellisesti monivuotista budjettisuunnittelua ja määrittää pääpiirteissään julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteiden perustana olevat julkisen talouden toimenpiteet; varmistaa valtionhallinnon menokaton sitovan luonteen muun muassa rajoittamalla lakisääteisiä mahdollisuuksia tehdä harkinnanvaraisia muutoksia; julkisen talouden vakauttamisen tukemiseksi huomiota olisi kiinnitettävä tulojen kasvattamiseen veropohjaa laajentamalla; lisää verojärjestelmän kasvua ja ympäristönsuojelua edistäviä ominaisuuksia; |
| --- | --- |

1.

panee kokonaisuudessaan täytäntöön vuoden 2014 talousarvion ja varmistaa liiallisen alijäämän korjaamisen kestävällä tavalla vuoteen 2015 mennessä julkisen talouden strategiaa tukevilla toimenpiteillä sekä rakenteellisilla lisätoimenpiteillä ja toteuttaa liiallista alijäämää koskevan menettelyn yhteydessä annetuissa neuvoston suosituksissa määritellyt rakenteelliset sopeutustoimet; jatkaa liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeen rakenteellista sopeutusta kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta, joka on vuosittain vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen ja enemmän hyvissä taloudellisissa olosuhteissa tai jos on varmistettava velkasäännön noudattaminen, jotta julkisen talouden suuri velkasuhde saadaan kääntymään pysyvästi laskusuuntaan; lisää julkisen talouden sopeuttamisstrategian uskottavuutta, toteuttaa tuloksellisesti monivuotista budjettisuunnittelua ja määrittää pääpiirteissään julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteiden perustana olevat julkisen talouden toimenpiteet; varmistaa valtionhallinnon menokaton sitovan luonteen muun muassa rajoittamalla lakisääteisiä mahdollisuuksia tehdä harkinnanvaraisia muutoksia; julkisen talouden vakauttamisen tukemiseksi huomiota olisi kiinnitettävä tulojen kasvattamiseen veropohjaa laajentamalla; lisää verojärjestelmän kasvua ja ympäristönsuojelua edistäviä ominaisuuksia;

| 2. | edistää terveydenhuoltosektorin uudistusta, joka aloitettiin strategisen kehyksen Future Health puitteissa kustannustehokkuuden lisäämiseksi; toteuttaa lisätoimenpiteitä lääkemenojen vähentämiseksi, myös mukauttamalla patentoitujen lääkkeiden hintoja useammin, kasvattamalla geneeristen lääkkeiden markkinaosuutta ja parantamalla lääkkeiden määräämiskäytäntöjä; uudistaa kansallisen terveysviranomaisen varainhoitojärjestelmiä yhdenmukaistaakseen kaikkien palveluntarjoajien järjestelmät ja tukee korvausten käsittelyn tehostamista; aloittaa yksilöintitunnisteiden käytön terveydenhuoltoalalla viimeistään vuoden 2015 ensimmäisen neljänneksen lopulla; |
| --- | --- |

2.

edistää terveydenhuoltosektorin uudistusta, joka aloitettiin strategisen kehyksen Future Health puitteissa kustannustehokkuuden lisäämiseksi; toteuttaa lisätoimenpiteitä lääkemenojen vähentämiseksi, myös mukauttamalla patentoitujen lääkkeiden hintoja useammin, kasvattamalla geneeristen lääkkeiden markkinaosuutta ja parantamalla lääkkeiden määräämiskäytäntöjä; uudistaa kansallisen terveysviranomaisen varainhoitojärjestelmiä yhdenmukaistaakseen kaikkien palveluntarjoajien järjestelmät ja tukee korvausten käsittelyn tehostamista; aloittaa yksilöintitunnisteiden käytön terveydenhuoltoalalla viimeistään vuoden 2015 ensimmäisen neljänneksen lopulla;

| 3. | lisää edelleen työmarkkinapolitiikan aktiivisuutta keskittyen erityisesti pitkäaikaistyöttömiin, alhaisen taitotason omaaviin henkilöihin ja nuorisotakuun tavoitteiden mukaisesti nuoriin; etenee vireillä olevien jatkokoulutusjärjestelmän, työllisyystukijärjestelmien ja oppisopimusohjelmien uudistamisessa; tarjoaa enemmän työpaikkakoulutusta; parantaa jatkokoulutusta ja oppisopimuskoulutusta sekä varmistaa niiden tarkoituksenmukaisuuden työmarkkinoiden tarpeisiin nähden; parantaa Intreo-työvoimatoimistojen tarjoamien tukipalvelujen tasoa ja laatua; luo saumattoman siirtojärjestelmän Intreo-toimistojen ja koulutuslautakuntien välille; |
| --- | --- |

3.

lisää edelleen työmarkkinapolitiikan aktiivisuutta keskittyen erityisesti pitkäaikaistyöttömiin, alhaisen taitotason omaaviin henkilöihin ja nuorisotakuun tavoitteiden mukaisesti nuoriin; etenee vireillä olevien jatkokoulutusjärjestelmän, työllisyystukijärjestelmien ja oppisopimusohjelmien uudistamisessa; tarjoaa enemmän työpaikkakoulutusta; parantaa jatkokoulutusta ja oppisopimuskoulutusta sekä varmistaa niiden tarkoituksenmukaisuuden työmarkkinoiden tarpeisiin nähden; parantaa Intreo-työvoimatoimistojen tarjoamien tukipalvelujen tasoa ja laatua; luo saumattoman siirtojärjestelmän Intreo-toimistojen ja koulutuslautakuntien välille;

| 4. | puuttuu kotitalouksien alhaiseen työssäkäyntiasteeseen ja lasten köyhyysriskiin poistamalla vähemmän etuuksia ja lisäkorvauksia työhönpaluun yhteydessä; edistää naisten osallistumista työmarkkinoille parantamalla kohtuuhintaisen ja kokoaikaisen päivähoidon saatavuutta erityisesti pienituloisille perheille; |
| --- | --- |

4.

puuttuu kotitalouksien alhaiseen työssäkäyntiasteeseen ja lasten köyhyysriskiin poistamalla vähemmän etuuksia ja lisäkorvauksia työhönpaluun yhteydessä; edistää naisten osallistumista työmarkkinoille parantamalla kohtuuhintaisen ja kokoaikaisen päivähoidon saatavuutta erityisesti pienituloisille perheille;

| 5. | edistää pk-sektorin politiikkoja, kuten aloitteita, joilla puututaan pankkien ja muiden rahoituslaitosten myöntämän rahoituksen saatavuuteen ja lainojen uudelleenjärjestelyä koskeviin kysymyksiin, välttäen samalla julkiseen talouteen ja rahoitusvakauteen kohdistuvat riskit; edistää aloitteita, joilla parannetaan pk-yritysten mahdollisuuksia saada pankkilainaa ja muiden rahoituslaitosten myöntämää rahoitusta; ottaa käyttöön pk-yritysten lainoittamista koskevan seurantajärjestelmän pankkisektorilla; pyrkii samalla varmistamaan, että käytettävissä olevia muita rahoituslaitoksia, kuten kansallisen eläkerahaston osittain rahoittamaa kolmea pk-rahastoa, Microfinance Ireland -yhtiötä ja väliaikaista lainatakausjärjestelmää hyödynnetään paremmin; kannustaa pk-yrityksiä käyttämään näitä ja muita rahoitusjärjestelyjä; lisää Credit Review Officen näkyvyyttä ja valmiuksia sovitella riitoja pankkien ja sellaisten pk-yritysten välillä, jotka olivat hakeneet lainaa mutta joille ei ollut sitä myönnetty; |
| --- | --- |

5.

edistää pk-sektorin politiikkoja, kuten aloitteita, joilla puututaan pankkien ja muiden rahoituslaitosten myöntämän rahoituksen saatavuuteen ja lainojen uudelleenjärjestelyä koskeviin kysymyksiin, välttäen samalla julkiseen talouteen ja rahoitusvakauteen kohdistuvat riskit; edistää aloitteita, joilla parannetaan pk-yritysten mahdollisuuksia saada pankkilainaa ja muiden rahoituslaitosten myöntämää rahoitusta; ottaa käyttöön pk-yritysten lainoittamista koskevan seurantajärjestelmän pankkisektorilla; pyrkii samalla varmistamaan, että käytettävissä olevia muita rahoituslaitoksia, kuten kansallisen eläkerahaston osittain rahoittamaa kolmea pk-rahastoa, Microfinance Ireland -yhtiötä ja väliaikaista lainatakausjärjestelmää hyödynnetään paremmin; kannustaa pk-yrityksiä käyttämään näitä ja muita rahoitusjärjestelyjä; lisää Credit Review Officen näkyvyyttä ja valmiuksia sovitella riitoja pankkien ja sellaisten pk-yritysten välillä, jotka olivat hakeneet lainaa mutta joille ei ollut sitä myönnetty;

| 6. | seuraa pankkien tuloskehitystä suhteessa tavoitteeseen järjestellä asuntoluottorästit uudelleen; ilmoittaa tärkeimmille kiinnitysluottopankeille vuoden 2014 kolmatta ja neljättä neljännestä koskevat kunnianhimoiset tavoitteet tarkoituksenaan ehdottaa ja saattaa päätökseen ratkaisuja sellaisten lainojen uudelleenjärjestelemiseksi, joiden lyhennykset ovat yli 90 päivää myöhässä, jotta huomattava määrä asuntoluottorästejä voidaan purkaa vuoden 2014 loppuun mennessä; jatkaa toteutettujen uudelleenjärjestelyjen kestävyyden arvioimista varainhoitoa valvomalla ja kohdennetuilla paikalla toimitettavilla tarkastuksilla; laatii ratkaisujen kestävyyttä koskevat ohjeet; julkaisee säännöllisesti tietoja pankkien pk-yrityksille myöntämistä rästissä olevista lainoista avoimuuden lisäämiseksi; laatii strategian, jolla puututaan vaikeuksissa oleviin kaupallisiin kiinteistöihin liittyviin riskeihin; perustaa keskitetyn luottorekisterin; |
| --- | --- |

6.

seuraa pankkien tuloskehitystä suhteessa tavoitteeseen järjestellä asuntoluottorästit uudelleen; ilmoittaa tärkeimmille kiinnitysluottopankeille vuoden 2014 kolmatta ja neljättä neljännestä koskevat kunnianhimoiset tavoitteet tarkoituksenaan ehdottaa ja saattaa päätökseen ratkaisuja sellaisten lainojen uudelleenjärjestelemiseksi, joiden lyhennykset ovat yli 90 päivää myöhässä, jotta huomattava määrä asuntoluottorästejä voidaan purkaa vuoden 2014 loppuun mennessä; jatkaa toteutettujen uudelleenjärjestelyjen kestävyyden arvioimista varainhoitoa valvomalla ja kohdennetuilla paikalla toimitettavilla tarkastuksilla; laatii ratkaisujen kestävyyttä koskevat ohjeet; julkaisee säännöllisesti tietoja pankkien pk-yrityksille myöntämistä rästissä olevista lainoista avoimuuden lisäämiseksi; laatii strategian, jolla puututaan vaikeuksissa oleviin kaupallisiin kiinteistöihin liittyviin riskeihin; perustaa keskitetyn luottorekisterin;

| 7. | vähentää oikeudellisten menettelyjen ja juridisten palvelujen kustannuksia ja lisää kilpailua muun muassa hyväksymällä vuoden 2014 loppuun mennessä juridisten palvelujen sääntelyä koskevan lain, myös kyseiseen lakiin sisältyvän monialaisten praktiikkojen perustamista koskevan säännöksen, ja pyrkimällä poistamaan asianajajan oikeuden pitää hallussaan rahaa, omaisuutta, asiakirjoja yms. saamisensa vakuutena (solicitor's lien); seuraa sen vaikutusta muun muassa juridisten palvelujen kustannuksiin; toteuttaa täytäntöönpanotoimia sen varmistamiseksi, että juridisten palvelujen sääntelyviranomainen aloittaa toimintansa viipymättä ja täyttää lakisääteiset velvollisuutensa, myös julkaisemista koskevien sääntöjen tai monialaisia praktiikoita ja valitusten ratkaisemista koskevien ohjeiden suhteen; parantaa tiedonkeruujärjestelmiä oikeudenkäyntimenettelyjen tehokkuuden valvonnan ja arvioinnin parantamiseksi, jotta uudistusta kaipaavat seikat voidaan määritellä. |
| --- | --- |

7.

vähentää oikeudellisten menettelyjen ja juridisten palvelujen kustannuksia ja lisää kilpailua muun muassa hyväksymällä vuoden 2014 loppuun mennessä juridisten palvelujen sääntelyä koskevan lain, myös kyseiseen lakiin sisältyvän monialaisten praktiikkojen perustamista koskevan säännöksen, ja pyrkimällä poistamaan asianajajan oikeuden pitää hallussaan rahaa, omaisuutta, asiakirjoja yms. saamisensa vakuutena (solicitor's lien); seuraa sen vaikutusta muun muassa juridisten palvelujen kustannuksiin; toteuttaa täytäntöönpanotoimia sen varmistamiseksi, että juridisten palvelujen sääntelyviranomainen aloittaa toimintansa viipymättä ja täyttää lakisääteiset velvollisuutensa, myös julkaisemista koskevien sääntöjen tai monialaisia praktiikoita ja valitusten ratkaisemista koskevien ohjeiden suhteen; parantaa tiedonkeruujärjestelmiä oikeudenkäyntimenettelyjen tehokkuuden valvonnan ja arvioinnin parantamiseksi, jotta uudistusta kaipaavat seikat voidaan määritellä.

Tehty Brysselissä 8 päivänä heinäkuuta 2014.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

P. C. PADOAN

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Pidetty voimassa vuodelle 2014 jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista 6 päivänä toukokuuta 2014 annetulla neuvoston päätöksellä 2014/322/EU (EUVL L 165, 4.6.2014, s. 49).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 472/2013, annettu 21 päivänä toukokuuta 2013, rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivien euroalueen jäsenvaltioiden talouden ja julkisen talouden valvonnan tiukentamisesta (EUVL L 140, 27.5.2013, s. 1).

4

(5)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

5

(6)  Katso tämän virallisen lehden sivu 141.

6

---

| 29.7.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 247/35 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 247/35

---

NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014,

Espanjan vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Espanjan vuoden 2014 vakausohjelmasta

2014/C 247/08

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu- ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia kestävään kasvuun ja lisätä sen kilpailukykyä. |
| --- | --- |

(1)

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu- ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia kestävään kasvuun ja lisätä sen kilpailukykyä.

| (2) | Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (3). Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (3). Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.

| (3) | Jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten‐ suositusten täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

(3)

Jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten‐ suositusten täytäntöönpanoon.

| (4) | Neuvosto antoi 9 päivänä heinäkuuta 2013 suosituksen (4) Espanjan vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Espanjan vuosien 2012–2016 tarkistetusta vakausohjelmasta. Komissio antoi 15 päivänä marraskuuta 2013 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 473/2013 (5) mukaisesti lausuntonsa Espanjan alustavasta talousarviosuunnitelmasta vuodeksi 2014. |
| --- | --- |

(4)

Neuvosto antoi 9 päivänä heinäkuuta 2013 suosituksen (4) Espanjan vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Espanjan vuosien 2012–2016 tarkistetusta vakausohjelmasta. Komissio antoi 15 päivänä marraskuuta 2013 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 473/2013 (5) mukaisesti lausuntonsa Espanjan alustavasta talousarviosuunnitelmasta vuodeksi 2014.

| (5) | Komissio hyväksyi 13 päivänä marraskuuta 2013 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2014 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi myös 13 päivänä marraskuuta 2013 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Espanja kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista‐ laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. |
| --- | --- |

(5)

Komissio hyväksyi 13 päivänä marraskuuta 2013 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2014 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi myös 13 päivänä marraskuuta 2013 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Espanja kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista‐ laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

| (6) | Eurooppa-neuvosto hyväksyi 20 päivänä joulukuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa. |
| --- | --- |

(6)

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 20 päivänä joulukuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa.

| (7) | Komissio julkaisi 5 päivänä maaliskuuta 2014 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laaditun Espanjaa koskevan perusteellisen tarkastelun tulokset. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Espanjan makrotaloudessa on epätasapainotiloja, jotka edellyttävät erityisseurantaa ja määrätietoisia politiikkatoimia. Erityisesti viime vuonna liiallisiksi todettujen epätasapainotilojen sopeutus on edennyt selvästi monella alalla, ja paluu positiiviseen kasvuun on vähentänyt riskejä. Epätasapainotilojen, erityisesti kotimaisen ja ulkomaisen velan sekä korkean työttömyysasteen, suuruus ja niiden keskinäinen riippuvuus kuitenkin merkitsee, että heikkouksia on edelleen olemassa. |
| --- | --- |

(7)

Komissio julkaisi 5 päivänä maaliskuuta 2014 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laaditun Espanjaa koskevan perusteellisen tarkastelun tulokset. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Espanjan makrotaloudessa on epätasapainotiloja, jotka edellyttävät erityisseurantaa ja määrätietoisia politiikkatoimia. Erityisesti viime vuonna liiallisiksi todettujen epätasapainotilojen sopeutus on edennyt selvästi monella alalla, ja paluu positiiviseen kasvuun on vähentänyt riskejä. Epätasapainotilojen, erityisesti kotimaisen ja ulkomaisen velan sekä korkean työttömyysasteen, suuruus ja niiden keskinäinen riippuvuus kuitenkin merkitsee, että heikkouksia on edelleen olemassa.

| (8) | Espanja toimitti vuoden 2014 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2014 vakausohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2014. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on pystytty ottamaan huomioon. |
| --- | --- |

(8)

Espanja toimitti vuoden 2014 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2014 vakausohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2014. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on pystytty ottamaan huomioon.

| (9) | Vuoden 2014 vakausohjelmassa kaavaillun julkisen talouden strategian tavoitteena on korjata liiallinen alijäämä vuoteen 2016 mennessä ja saavuttaa keskipitkän aikavälin tavoite vuoteen 2017 mennessä. Ohjelmassa vahvistetaan keskipitkän aikavälin tavoite eli rakenteellisesti tasapainoinen julkisen talouden rahoitusasema, joka on vakaus- ja kasvusopimuksessa edellytettyä tiukempi. Vakausohjelman mukaan alijäämä on tarkoitus supistaa 21 päivänä kesäkuuta 2013 annetun neuvoston suosituksen mukaisesti (6) alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2016, ja vuonna 2014 pyritään suositettua alempaan alijäämään (5,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen suositetun 5,8 prosentin sijaan). Vakausohjelmassa kaavailtu (uudelleenlasketun) rakenteellisen rahoitusaseman vuotuinen koheneminen jää kuitenkin vuodesta 2014 alkaen alle suositellun tason. Suunnitelman mukaan edistyminen kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta on vuonna 2017 riittävää, mutta tämä ei ehkä ole tarpeeksi tavoitteen saavuttamiseksi vakausohjelmassa ilmoitettuna vuonna. Vakausohjelman mukaan julkisen talouden velkasuhteen huippu (101,7 prosenttia suhteessa BKT:hen) saavutetaan vuonna 2015, minkä jälkeen se alkaa laskea. Vakausohjelman mukaisen julkisen talouden strategia on vain osittain vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten mukainen. Vakausohjelmassa julkisen talouden ennusteiden perustana oleva makrotalouden skenaario, jota ei ole laatinut tai vahvistanut riippumaton elin, on vuoden 2014 osalta pääpiirteissään uskottava, mutta vuoden 2015 osalta siihen kohdistuu heikkenemisriskejä verrattuna komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteeseen. Vakausohjelman mukainen BKT:n kasvu vuosina 2016 ja 2017 vaikuttaa varsin optimistiselta, kun sitä verrataan talouden potentiaalisen kasvuvauhdin tämänhetkisiin arvioihin ja vielä kriisin jälkeen tarvittaviin talouden sopeutustarpeisiin.
  Näin ollen myös alijäämän ja velan sopeuttamisuriin kohdistuu heikkenemisriskejä. Julkisen sektorin alijäämätavoitteiden tueksi ei myöskään ole vielä määritelty riittävästi konkreettisia toimenpiteitä vuodesta 2015 alkaen. Erityisesti tämä koskee verolainsäädännön muutoksia osana suunniteltua verouudistusta. Muut riskit liittyvät ehdollisiin sitoumuksiin ja suunniteltujen säästöjen tuottoon paikallis- ja aluetasolla. Komission ennusteen perusteella vuosien 2013–2014 julkisen talouden vakauttamistoimet jäävät 1,1 prosenttiyksikköä rakenteellisen rahoitusaseman (korjatusta) muutoksesta (vaikka tätä lukua nostavat viimeaikaiset muutokset potentiaalisen tuotannon arviointimenetelmissä) ja 0,4 prosenttiyksikköä niiden toimenpiteiden määrästä, jotka katsottiin tarpeellisiksi liiallista alijäämää koskevan menettelyn yhteydessä annetun suosituksen ajankohtana. Neuvosto katsoo vakausohjelman arvioinnin ja komission ennusteen perusteella asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisesti, että julkisen talouden strategiaa tukevia toimenpiteitä on täsmennettävä edelleen ja lisätoimia tarvitaan, jotta liiallista alijäämää koskevan menettelyn yhteydessä annettuja neuvoston suosituksia voidaan noudattaa täysimääräisesti. |
| --- | --- |

(9)

Vuoden 2014 vakausohjelmassa kaavaillun julkisen talouden strategian tavoitteena on korjata liiallinen alijäämä vuoteen 2016 mennessä ja saavuttaa keskipitkän aikavälin tavoite vuoteen 2017 mennessä. Ohjelmassa vahvistetaan keskipitkän aikavälin tavoite eli rakenteellisesti tasapainoinen julkisen talouden rahoitusasema, joka on vakaus- ja kasvusopimuksessa edellytettyä tiukempi. Vakausohjelman mukaan alijäämä on tarkoitus supistaa 21 päivänä kesäkuuta 2013 annetun neuvoston suosituksen mukaisesti (6) alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2016, ja vuonna 2014 pyritään suositettua alempaan alijäämään (5,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen suositetun 5,8 prosentin sijaan). Vakausohjelmassa kaavailtu (uudelleenlasketun) rakenteellisen rahoitusaseman vuotuinen koheneminen jää kuitenkin vuodesta 2014 alkaen alle suositellun tason. Suunnitelman mukaan edistyminen kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta on vuonna 2017 riittävää, mutta tämä ei ehkä ole tarpeeksi tavoitteen saavuttamiseksi vakausohjelmassa ilmoitettuna vuonna. Vakausohjelman mukaan julkisen talouden velkasuhteen huippu (101,7 prosenttia suhteessa BKT:hen) saavutetaan vuonna 2015, minkä jälkeen se alkaa laskea. Vakausohjelman mukaisen julkisen talouden strategia on vain osittain vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten mukainen. Vakausohjelmassa julkisen talouden ennusteiden perustana oleva makrotalouden skenaario, jota ei ole laatinut tai vahvistanut riippumaton elin, on vuoden 2014 osalta pääpiirteissään uskottava, mutta vuoden 2015 osalta siihen kohdistuu heikkenemisriskejä verrattuna komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteeseen. Vakausohjelman mukainen BKT:n kasvu vuosina 2016 ja 2017 vaikuttaa varsin optimistiselta, kun sitä verrataan talouden potentiaalisen kasvuvauhdin tämänhetkisiin arvioihin ja vielä kriisin jälkeen tarvittaviin talouden sopeutustarpeisiin.

Näin ollen myös alijäämän ja velan sopeuttamisuriin kohdistuu heikkenemisriskejä. Julkisen sektorin alijäämätavoitteiden tueksi ei myöskään ole vielä määritelty riittävästi konkreettisia toimenpiteitä vuodesta 2015 alkaen. Erityisesti tämä koskee verolainsäädännön muutoksia osana suunniteltua verouudistusta. Muut riskit liittyvät ehdollisiin sitoumuksiin ja suunniteltujen säästöjen tuottoon paikallis- ja aluetasolla. Komission ennusteen perusteella vuosien 2013–2014 julkisen talouden vakauttamistoimet jäävät 1,1 prosenttiyksikköä rakenteellisen rahoitusaseman (korjatusta) muutoksesta (vaikka tätä lukua nostavat viimeaikaiset muutokset potentiaalisen tuotannon arviointimenetelmissä) ja 0,4 prosenttiyksikköä niiden toimenpiteiden määrästä, jotka katsottiin tarpeellisiksi liiallista alijäämää koskevan menettelyn yhteydessä annetun suosituksen ajankohtana. Neuvosto katsoo vakausohjelman arvioinnin ja komission ennusteen perusteella asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisesti, että julkisen talouden strategiaa tukevia toimenpiteitä on täsmennettävä edelleen ja lisätoimia tarvitaan, jotta liiallista alijäämää koskevan menettelyn yhteydessä annettuja neuvoston suosituksia voidaan noudattaa täysimääräisesti.

| (10) | Julkisen talouden rakenteellisella puolella on edistytty talousarvion toteuttamista koskevassa raportoinnissa ja sääntöjen vastaisesti toimiviin hallinnollisiin elimiin sovellettavien korjaustoimenpiteiden täytäntöönpanossa. Sääntöjen vastaisesti toimivien alueiden suhteen olisi kuitenkin syytä ottaa käyttöön uusia täytäntöönpanon valvonnan mekanismeja, joista on säädetty Espanjan julkisen talouden vakautta koskevassa orgaanisessa laissa. Uusia toimia on toteutettu, jotta voidaan varmistaa, että kaikilla hallintotasoilla maksut kaupallisille toimittajille suoritetaan keskimäärin 30 päivässä. Riippumaton finanssipolitiikan instituutio perustettiin lailla marraskuussa 2013, ja sille nimitettiin johtaja helmikuussa 2014. Instituutio ei kuitenkaan ollut toiminnassa ajoissa, jotta se olisi voinut arvioida vuoden 2014 vakausohjelmaa. Vuoden 2014 kansallisessa uudistusohjelmassa myös tunnustetaan tarve parantaa terveydenhuollon ja lääkemenojen kustannustehokkuutta esimerkiksi keskittämällä farmaseuttisten tuotteiden ostot, tarkistamalla palvelukoria, luomalla digitaalinen potilastietokanta ja lujittamalla terveydenhuoltolaitosten hallintoa. Koska suurin osa suunnitelluista julkisen talouden vakauttamistoimista kohdistuu menojen karsimiseen, olisi hyödyllistä toteuttaa kaikilla hallintotasoilla järjestelmällinen menotarkastelu, jotta voitaisiin kartoittaa alat, joilla säästöt edistäisivät parhaiten kasvua, ja samalla huolehtia vähäosaisimpien tarpeista. |
| --- | --- |

(10)

Julkisen talouden rakenteellisella puolella on edistytty talousarvion toteuttamista koskevassa raportoinnissa ja sääntöjen vastaisesti toimiviin hallinnollisiin elimiin sovellettavien korjaustoimenpiteiden täytäntöönpanossa. Sääntöjen vastaisesti toimivien alueiden suhteen olisi kuitenkin syytä ottaa käyttöön uusia täytäntöönpanon valvonnan mekanismeja, joista on säädetty Espanjan julkisen talouden vakautta koskevassa orgaanisessa laissa. Uusia toimia on toteutettu, jotta voidaan varmistaa, että kaikilla hallintotasoilla maksut kaupallisille toimittajille suoritetaan keskimäärin 30 päivässä. Riippumaton finanssipolitiikan instituutio perustettiin lailla marraskuussa 2013, ja sille nimitettiin johtaja helmikuussa 2014. Instituutio ei kuitenkaan ollut toiminnassa ajoissa, jotta se olisi voinut arvioida vuoden 2014 vakausohjelmaa. Vuoden 2014 kansallisessa uudistusohjelmassa myös tunnustetaan tarve parantaa terveydenhuollon ja lääkemenojen kustannustehokkuutta esimerkiksi keskittämällä farmaseuttisten tuotteiden ostot, tarkistamalla palvelukoria, luomalla digitaalinen potilastietokanta ja lujittamalla terveydenhuoltolaitosten hallintoa. Koska suurin osa suunnitelluista julkisen talouden vakauttamistoimista kohdistuu menojen karsimiseen, olisi hyödyllistä toteuttaa kaikilla hallintotasoilla järjestelmällinen menotarkastelu, jotta voitaisiin kartoittaa alat, joilla säästöt edistäisivät parhaiten kasvua, ja samalla huolehtia vähäosaisimpien tarpeista.

| (11) | Espanja toteutti vuonna 2013 lisätoimenpiteitä puuttuakseen velanoton suosimiseen yritysverotuksessa. Se edistyi vuoden 2013 aikana jonkin verran myös verosäännösten noudattamisessa voimistamalla veropetosten ja pimeän työn torjuntaa, mutta sillä on edessään vielä suuria haasteita. Espanja alensi vuosina 2013 ja 2014 sosiaaliturvamaksuja yrityksiltä, jotka palkkasivat nuoria ja uusia työntekijöitä. Hallituksen nimeämä asiantuntijaryhmä esitti verouudistusta koskevan kattavan raportin, jonka perusteella viranomaiset aikovat esittää konkreettisia lakiehdotuksia vuoden 2014 toisella neljänneksellä. Niillä pyritään vuoden 2014 kansallisen uudistusohjelman mukaisesti nykyaikaistamaan verojärjestelmää, vähentämään työnteon vastaisia asenteita, tehostamaan veronkantoa, edistämään taloudellista kehitystä, varmistamaan markkinoiden yhtenäisyys ja verotuksen neutraliteetti ja lisäämään Espanjan talouden kilpailukykyä samalla, kun julkista taloutta vakautetaan. Tämän uudistuksen rakenne ja toteuttaminen on hyvin tärkeää taloudellisten näkymien ja julkisen talouden kannalta. |
| --- | --- |

(11)

Espanja toteutti vuonna 2013 lisätoimenpiteitä puuttuakseen velanoton suosimiseen yritysverotuksessa. Se edistyi vuoden 2013 aikana jonkin verran myös verosäännösten noudattamisessa voimistamalla veropetosten ja pimeän työn torjuntaa, mutta sillä on edessään vielä suuria haasteita. Espanja alensi vuosina 2013 ja 2014 sosiaaliturvamaksuja yrityksiltä, jotka palkkasivat nuoria ja uusia työntekijöitä. Hallituksen nimeämä asiantuntijaryhmä esitti verouudistusta koskevan kattavan raportin, jonka perusteella viranomaiset aikovat esittää konkreettisia lakiehdotuksia vuoden 2014 toisella neljänneksellä. Niillä pyritään vuoden 2014 kansallisen uudistusohjelman mukaisesti nykyaikaistamaan verojärjestelmää, vähentämään työnteon vastaisia asenteita, tehostamaan veronkantoa, edistämään taloudellista kehitystä, varmistamaan markkinoiden yhtenäisyys ja verotuksen neutraliteetti ja lisäämään Espanjan talouden kilpailukykyä samalla, kun julkista taloutta vakautetaan. Tämän uudistuksen rakenne ja toteuttaminen on hyvin tärkeää taloudellisten näkymien ja julkisen talouden kannalta.

| (12) | Julkista taloutta on vakautettu pääomittamalla pankkeja ja järjestelemällä pankkisektoria uudelleen sekä panemalla täysimääräisesti täytäntöön heinäkuussa 2012 aloitettu Euroopan vakausmekanismia (EVM) koskeva ohjelma rahoituslaitosten pääomittamiseksi. Ohjelma saatiin päätökseen 22 päivänä tammikuuta 2014. Espanjan finanssisektorilla on kuitenkin edelleen merkittäviä haasteita, joita on valvottava ja hallittava tarkasti. Lisäksi pankkirahoituksen myöntämisedellytysten parantuminen näkyy pk-yritysten rahoittamisessa vasta vähitellen. Tästä eteenpäin on tärkeä varmistaa, että talouden elinkelpoiset sektorit saavat edelleen luottoa, vaikka yksityissektorin velkaantumista vähennetään. Viranomaiset ovat toteuttaneet useita toimenpiteitä, joilla on parannettu yritysten mahdollisuuksia saada pankkien ja muiden rahoituslaitosten myöntämää rahoitusta ja helpotettu yritysten velkojen uudelleenjärjestelyä, mutta lisää politiikkatoimia tarvitaan. |
| --- | --- |

(12)

Julkista taloutta on vakautettu pääomittamalla pankkeja ja järjestelemällä pankkisektoria uudelleen sekä panemalla täysimääräisesti täytäntöön heinäkuussa 2012 aloitettu Euroopan vakausmekanismia (EVM) koskeva ohjelma rahoituslaitosten pääomittamiseksi. Ohjelma saatiin päätökseen 22 päivänä tammikuuta 2014. Espanjan finanssisektorilla on kuitenkin edelleen merkittäviä haasteita, joita on valvottava ja hallittava tarkasti. Lisäksi pankkirahoituksen myöntämisedellytysten parantuminen näkyy pk-yritysten rahoittamisessa vasta vähitellen. Tästä eteenpäin on tärkeä varmistaa, että talouden elinkelpoiset sektorit saavat edelleen luottoa, vaikka yksityissektorin velkaantumista vähennetään. Viranomaiset ovat toteuttaneet useita toimenpiteitä, joilla on parannettu yritysten mahdollisuuksia saada pankkien ja muiden rahoituslaitosten myöntämää rahoitusta ja helpotettu yritysten velkojen uudelleenjärjestelyä, mutta lisää politiikkatoimia tarvitaan.

| (13) | Työmarkkinat osoittavat merkkejä vakautumisesta, ja vuonna 2014 on odotettavissa lievää kohenemista, kun työllisyysaste kasvaa ja työttömyysaste supistuu. Työttömien osuus oli vuonna 2013 kuitenkin keskimäärin 26,1 prosenttia, joten työttömyysaste on edelleen hyvin korkea. Erityisen huolestuttavia ilmiöitä ovat korkea nuorisotyöttömyys, 54,3 prosenttia, ja vuonna 2013 pitkäaikaistyöttömien määrässä koettu merkittävä piikki, 49,7 prosenttia kaikista työttömistä. Pitkäaikaistyöttömyys on erityisen yleistä ikääntyneiden ja matalan osaamistason työntekijöiden keskuudessa. Vuoden 2012 työmarkkinauudistuksesta saatavilla olevien tietojen perusteella voidaan todeta, että uudistus ja työmarkkinaosapuolten sitoutuminen palkkamalttiin vuosina 2012–2014 ovat osaltaan lisänneet yritysten sisäistä joustoa ja työpaikkoja on menetetty aiempaa vähemmän. Uudistuksessa on priorisoitu yrityskohtaisia työehtosopimuksia, ja sen ansiosta yrityksillä on ollut enemmän mahdollisuuksia jättäytyä pois keskitetyistä sopimuksista. Uudistuksen avulla on myös pienennetty kustannuksia, joita aiheutuu epäoikeudenmukaisiin irtisanomisiin liittyvistä korvauksista, ja vähennetty tuomioistuimessa käsiteltävien irtisanomisiin liittyvien riita-asioiden määrää. Lisäksi on otettu käyttöön uusi sopimus, jolla kannustetaan pk-yrityksiä palkkaamaan henkilöstöä pysyviin työsuhteisiin. Vuonna 2013 ja alkuvuonna 2014 otettiin käyttöön myös lisätoimia pysyvien osa-aikaisten työsuhteiden helpottamiseksi ja uusiin jatkuviin työsopimuksiin liittyvien sosiaaliturvamaksujen vähentämiseksi väliaikaisesti. Segmentoituminen on kuitenkin edelleen merkittävä haaste Espanjan työmarkkinoilla. Erityyppisiä työsopimuksia on paljon, ja vielä uudistuksen jälkeenkin ero määräaikaisten ja jatkuvien työsopimusten irtisanomiskorvausten välillä on unionin suurimpia. |
| --- | --- |

(13)

Työmarkkinat osoittavat merkkejä vakautumisesta, ja vuonna 2014 on odotettavissa lievää kohenemista, kun työllisyysaste kasvaa ja työttömyysaste supistuu. Työttömien osuus oli vuonna 2013 kuitenkin keskimäärin 26,1 prosenttia, joten työttömyysaste on edelleen hyvin korkea. Erityisen huolestuttavia ilmiöitä ovat korkea nuorisotyöttömyys, 54,3 prosenttia, ja vuonna 2013 pitkäaikaistyöttömien määrässä koettu merkittävä piikki, 49,7 prosenttia kaikista työttömistä. Pitkäaikaistyöttömyys on erityisen yleistä ikääntyneiden ja matalan osaamistason työntekijöiden keskuudessa. Vuoden 2012 työmarkkinauudistuksesta saatavilla olevien tietojen perusteella voidaan todeta, että uudistus ja työmarkkinaosapuolten sitoutuminen palkkamalttiin vuosina 2012–2014 ovat osaltaan lisänneet yritysten sisäistä joustoa ja työpaikkoja on menetetty aiempaa vähemmän. Uudistuksessa on priorisoitu yrityskohtaisia työehtosopimuksia, ja sen ansiosta yrityksillä on ollut enemmän mahdollisuuksia jättäytyä pois keskitetyistä sopimuksista. Uudistuksen avulla on myös pienennetty kustannuksia, joita aiheutuu epäoikeudenmukaisiin irtisanomisiin liittyvistä korvauksista, ja vähennetty tuomioistuimessa käsiteltävien irtisanomisiin liittyvien riita-asioiden määrää. Lisäksi on otettu käyttöön uusi sopimus, jolla kannustetaan pk-yrityksiä palkkaamaan henkilöstöä pysyviin työsuhteisiin. Vuonna 2013 ja alkuvuonna 2014 otettiin käyttöön myös lisätoimia pysyvien osa-aikaisten työsuhteiden helpottamiseksi ja uusiin jatkuviin työsopimuksiin liittyvien sosiaaliturvamaksujen vähentämiseksi väliaikaisesti. Segmentoituminen on kuitenkin edelleen merkittävä haaste Espanjan työmarkkinoilla. Erityyppisiä työsopimuksia on paljon, ja vielä uudistuksen jälkeenkin ero määräaikaisten ja jatkuvien työsopimusten irtisanomiskorvausten välillä on unionin suurimpia.

| (14) | Aktiivisen työmarkkinapolitiikan uudistuksessa on edistytty; muun muassa vuotuinen työllisyyssuunnitelma (PAPE) on hyväksytty. Toimet valtion työvoimapalvelujen nykyaikaistamiseksi ja lisäämiseksi vaikuttavat toteutuvan hitaasti, mikä uhkaa haitata uuden kehyksen täytäntöönpanon onnistumista. Keskistetyn työpaikkaportaalin täysimääräinen käyttöönotto on viivästynyt. Yhteistyötä yksityisten työnvälitystoimistojen kanssa on lisätty, mutta lisätyötä tarvitaan. |
| --- | --- |

(14)

Aktiivisen työmarkkinapolitiikan uudistuksessa on edistytty; muun muassa vuotuinen työllisyyssuunnitelma (PAPE) on hyväksytty. Toimet valtion työvoimapalvelujen nykyaikaistamiseksi ja lisäämiseksi vaikuttavat toteutuvan hitaasti, mikä uhkaa haitata uuden kehyksen täytäntöönpanon onnistumista. Keskistetyn työpaikkaportaalin täysimääräinen käyttöönotto on viivästynyt. Yhteistyötä yksityisten työnvälitystoimistojen kanssa on lisätty, mutta lisätyötä tarvitaan.

| (15) | Nuorisotyöttömyysastetta ja pitkäaikaistyöttömyyttä pahentavat koulutuksen puutteellinen kohdentaminen työmarkkinoiden tarpeisiin ja vailla virallista tutkintoa olevien työttömien suuri osuus (35,2 prosenttia). Työelämän tai koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten osuus on edelleen EU:n keskiarvoa suurempi. Koulutuksen keskeyttävien oppilaiden ja opiskelijoiden osuus on edelleen hyvin suuri (23,5 prosenttia), vaikkakin vähenemässä. Korkea-asteen koulutuksen suorittaneiden osuus on pysynyt ennallaan, mutta ammattikoulutusta ja oppisopimusohjelmia hyödynnetään edelleen liian vähän. Keskiasteen ammatillisen koulutuksen ja harjoittelun suorittaneiden taidot ovat EU:n keskiarvoa heikompia. Espanja toteuttaa myös toimenpiteitä nuorisotyöllisyyden edistämiseksi. Maaliskuussa 2013 esitettyä vuosien 2013–2016 kansallista nuorisotyöllisyys- ja yrittäjyysstrategiaa pannaan parhaillaan täytäntöön, vaikka kaikkia sen toimia ei ole vielä toteutettu. Espanja on toteuttanut strategian pohjalta toimia nuorisotyöttömyyden torjumiseksi nuorisotakuun tavoitteiden mukaisesti. Koulunkäynnin keskeyttämisen torjuntatoimenpiteet ovat edistyneet jonkin verran, mutta olisi keskeisen tärkeää toteuttaa ne täysimääräisesti ja käyttää rahoitus tehokkaasti. Teoriaa ja käytäntöä yhdistävän ammattikoulutusjärjestelmän virtaviivaistaminen edellyttää kaikilta sidosryhmiltä – myös päättäjiltä ja opettajilta – jatkuvaa koordinointia. Samoin koulutuksen ja työmarkkinoiden tarpeiden olisi kohdattava paremmin ja tämäntyyppisen koulutuksen mallien olisi oltava yhteensopivia kaikilla alueilla. |
| --- | --- |

(15)

Nuorisotyöttömyysastetta ja pitkäaikaistyöttömyyttä pahentavat koulutuksen puutteellinen kohdentaminen työmarkkinoiden tarpeisiin ja vailla virallista tutkintoa olevien työttömien suuri osuus (35,2 prosenttia). Työelämän tai koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten osuus on edelleen EU:n keskiarvoa suurempi. Koulutuksen keskeyttävien oppilaiden ja opiskelijoiden osuus on edelleen hyvin suuri (23,5 prosenttia), vaikkakin vähenemässä. Korkea-asteen koulutuksen suorittaneiden osuus on pysynyt ennallaan, mutta ammattikoulutusta ja oppisopimusohjelmia hyödynnetään edelleen liian vähän. Keskiasteen ammatillisen koulutuksen ja harjoittelun suorittaneiden taidot ovat EU:n keskiarvoa heikompia. Espanja toteuttaa myös toimenpiteitä nuorisotyöllisyyden edistämiseksi. Maaliskuussa 2013 esitettyä vuosien 2013–2016 kansallista nuorisotyöllisyys- ja yrittäjyysstrategiaa pannaan parhaillaan täytäntöön, vaikka kaikkia sen toimia ei ole vielä toteutettu. Espanja on toteuttanut strategian pohjalta toimia nuorisotyöttömyyden torjumiseksi nuorisotakuun tavoitteiden mukaisesti. Koulunkäynnin keskeyttämisen torjuntatoimenpiteet ovat edistyneet jonkin verran, mutta olisi keskeisen tärkeää toteuttaa ne täysimääräisesti ja käyttää rahoitus tehokkaasti. Teoriaa ja käytäntöä yhdistävän ammattikoulutusjärjestelmän virtaviivaistaminen edellyttää kaikilta sidosryhmiltä – myös päättäjiltä ja opettajilta – jatkuvaa koordinointia. Samoin koulutuksen ja työmarkkinoiden tarpeiden olisi kohdattava paremmin ja tämäntyyppisen koulutuksen mallien olisi oltava yhteensopivia kaikilla alueilla.

| (16) | Pääasiassa työmarkkinatilanteen tuloksena, mutta myös sen vuoksi, ettei sosiaaliturvajärjestelmä ole pystynyt poistamaan köyhyyttä tuloksellisesti, Espanja alittaa köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä osoittavien pääindikaattorien osalta EU:n keskiarvon. Erityisen heikossa asemassa ovat lapset ja nuoret aikuiset. Kriisin seurauksena kotitalouksien käytettävissä olevien tulojen väheneminen sekä tuloerot olivat Espanjassa unionin suurimpia. Keskeisiä haasteita ovat sosiaaliavustusten hakumenettelyjen yksinkertaistaminen sekä hallintotavan ja hallintorakenteiden välisen koordinoinnin parantaminen kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla. Vuodet 2013–2016 kattavassa sosiaalista syrjäytymistä koskevassa kansallisessa toimintasuunnitelmassa esitetään asianmukainen toimintakehys, jonka mukaan aktiivista työmarkkinapolitiikkaa voidaan mukauttaa työmarkkinoiden ulkopuolella olevien henkilöiden tilanteeseen, lasten köyhyyden torjuntaan ja perheiden tukipalvelujen tehokkuuden parantamiseen. Lisäksi sosiaalituilla ja -etuuksilla on rajallinen uudelleenjakoa edistävä vaikutus eri riskiryhmissä, mikä saattaa olla merkki siitä, että niiden kohdentaminen on heikkoa. Myös työvoima- ja sosiaalipalvelujen välisen koordinoinnin rajoittuneisuus (myös alue- ja paikallistasoilla) ja vähimmäistulojärjestelmien piiriin pääsyyn liittyvä hallinnollinen rasite vaikeuttaa sujuvaa siirtymistä sosiaalituen piiristä takaisin työmarkkinoille. |
| --- | --- |

(16)

Pääasiassa työmarkkinatilanteen tuloksena, mutta myös sen vuoksi, ettei sosiaaliturvajärjestelmä ole pystynyt poistamaan köyhyyttä tuloksellisesti, Espanja alittaa köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä osoittavien pääindikaattorien osalta EU:n keskiarvon. Erityisen heikossa asemassa ovat lapset ja nuoret aikuiset. Kriisin seurauksena kotitalouksien käytettävissä olevien tulojen väheneminen sekä tuloerot olivat Espanjassa unionin suurimpia. Keskeisiä haasteita ovat sosiaaliavustusten hakumenettelyjen yksinkertaistaminen sekä hallintotavan ja hallintorakenteiden välisen koordinoinnin parantaminen kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla. Vuodet 2013–2016 kattavassa sosiaalista syrjäytymistä koskevassa kansallisessa toimintasuunnitelmassa esitetään asianmukainen toimintakehys, jonka mukaan aktiivista työmarkkinapolitiikkaa voidaan mukauttaa työmarkkinoiden ulkopuolella olevien henkilöiden tilanteeseen, lasten köyhyyden torjuntaan ja perheiden tukipalvelujen tehokkuuden parantamiseen. Lisäksi sosiaalituilla ja -etuuksilla on rajallinen uudelleenjakoa edistävä vaikutus eri riskiryhmissä, mikä saattaa olla merkki siitä, että niiden kohdentaminen on heikkoa. Myös työvoima- ja sosiaalipalvelujen välisen koordinoinnin rajoittuneisuus (myös alue- ja paikallistasoilla) ja vähimmäistulojärjestelmien piiriin pääsyyn liittyvä hallinnollinen rasite vaikeuttaa sujuvaa siirtymistä sosiaalituen piiristä takaisin työmarkkinoille.

| (17) | Espanja edistyi rakenneuudistuksissa, joiden tarkoituksena on parantaa kilpailukykyä ja sopeutusta, pääosin vuotta 2013 koskevaan kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien suunnitelmien mukaisesti. Markkinoiden yhtenäisyyden takaamista koskeva laki hyväksyttiin joulukuussa 2013, ja sen monimutkainen täytäntöönpano on meneillään. Syksyllä 2013 annettu yrittäjyyttä koskeva laki on parantanut yritysten maksukyvyttömyysmenettelyjen kehystä ja mahdollistanut yrityksille joustavammat oikeudelliset muodot sekä järkeistänyt yritysten kansainvälistymisen tukijärjestelyjä. Nopean luvanmyöntämismenettelyn käyttöä on laajennettu, mikä on yksinkertaistanut pienten vähittäismyyntiliikkeiden avaamista. Yritysten lupamenettelyjen helpottamiseksi on toteutettu muitakin toimenpiteitä. Vielä ei kuitenkaan ole hyväksytty johdettua lainsäädäntöä, jonka avulla olisi mahdollista perustaa osakeyhtiöitä keskitettyjen palvelupisteiden kautta syyskuussa 2013 annetussa yrittäjyyttä koskevassa laissa vahvistetuissa lyhyemmissä määräajoissa. Lisäksi olisi jatkuvasti tarkasteltava sääntelystä johtuvia, myös verotuksellisia, yritysten kasvun esteitä, sillä Espanjan ja muiden euroalueen jäsenvaltioiden yritysten kokoero on suuri. Pitkään odotetussa itsenäisten ammatinharjoittajien palveluiden uudistamisessa on ollut viivästyksiä, joten sitä on vauhditettava. Suurten vähittäisliikkeiden perustamista koskevia rajoituksia ei ole millään tavoin pyritty poistamaan. |
| --- | --- |

(17)

Espanja edistyi rakenneuudistuksissa, joiden tarkoituksena on parantaa kilpailukykyä ja sopeutusta, pääosin vuotta 2013 koskevaan kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien suunnitelmien mukaisesti. Markkinoiden yhtenäisyyden takaamista koskeva laki hyväksyttiin joulukuussa 2013, ja sen monimutkainen täytäntöönpano on meneillään. Syksyllä 2013 annettu yrittäjyyttä koskeva laki on parantanut yritysten maksukyvyttömyysmenettelyjen kehystä ja mahdollistanut yrityksille joustavammat oikeudelliset muodot sekä järkeistänyt yritysten kansainvälistymisen tukijärjestelyjä. Nopean luvanmyöntämismenettelyn käyttöä on laajennettu, mikä on yksinkertaistanut pienten vähittäismyyntiliikkeiden avaamista. Yritysten lupamenettelyjen helpottamiseksi on toteutettu muitakin toimenpiteitä. Vielä ei kuitenkaan ole hyväksytty johdettua lainsäädäntöä, jonka avulla olisi mahdollista perustaa osakeyhtiöitä keskitettyjen palvelupisteiden kautta syyskuussa 2013 annetussa yrittäjyyttä koskevassa laissa vahvistetuissa lyhyemmissä määräajoissa. Lisäksi olisi jatkuvasti tarkasteltava sääntelystä johtuvia, myös verotuksellisia, yritysten kasvun esteitä, sillä Espanjan ja muiden euroalueen jäsenvaltioiden yritysten kokoero on suuri. Pitkään odotetussa itsenäisten ammatinharjoittajien palveluiden uudistamisessa on ollut viivästyksiä, joten sitä on vauhditettava. Suurten vähittäisliikkeiden perustamista koskevia rajoituksia ei ole millään tavoin pyritty poistamaan.

| (18) | Espanjan T&I-järjestelmässä on parannettava tieteellisten tuotosten laatua, edistettävä julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä ja helpotettava tutkimuksen ja innovoinnin tulosten muuntamista kaupallisiksi tuotteiksi. Espanjan hallitus hyväksyi vuonna 2013 kansallisen tiede-, teknologia- ja innovaatiostrategian, jonka tueksi olisi vielä saatava julkista rahoitusta. Lisäksi on tarkoitus perustaa valtion tutkimusvirasto, jonka tehtävänä on julkisten T&K-investointien tehokas hallinnointi. Perustaminen on kuitenkin vielä kesken. |
| --- | --- |

(18)

Espanjan T&I-järjestelmässä on parannettava tieteellisten tuotosten laatua, edistettävä julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä ja helpotettava tutkimuksen ja innovoinnin tulosten muuntamista kaupallisiksi tuotteiksi. Espanjan hallitus hyväksyi vuonna 2013 kansallisen tiede-, teknologia- ja innovaatiostrategian, jonka tueksi olisi vielä saatava julkista rahoitusta. Lisäksi on tarkoitus perustaa valtion tutkimusvirasto, jonka tehtävänä on julkisten T&K-investointien tehokas hallinnointi. Perustaminen on kuitenkin vielä kesken.

| (19) | Tappiollisiin sähkönhintoihin on puututtu merkittävin toimin, erityisesti vähentämällä järjestelmän kustannuksia, vaikka uudistuksen tarkka vaikutus erityisesti uusiutuviin energialähteisiin ei ole vielä selvillä. Hallitus tutkii parhaillaan tapoja, joilla voitaisiin minimoida maksukyvyttömien tullimoottoriteiden kielteisiä heijastusvaikutuksia julkiseen talouteen. Viranomaiset ovat laatineet ennen infrastruktuuriin tehtäviä investointeja laadittavien analyysien tueksi tietokannan, joka sisältää tietoja talouteen, ympäristöön ja liikenteeseen liittyvistä sekä muista indikaattoreista. Vielä ei kuitenkaan ole perustettu riippumatonta elintä avuksi tulevien suurten infrastruktuurihankkeiden arvioinnissa. Rautateiden rahti- ja matkustajaliikenteen todellisella kilpailulla on edelleen teknisiä ja oikeudellisia esteitä, jotka haittaavat laajan infrastruktuurikannan tehokasta käyttöä. |
| --- | --- |

(19)

Tappiollisiin sähkönhintoihin on puututtu merkittävin toimin, erityisesti vähentämällä järjestelmän kustannuksia, vaikka uudistuksen tarkka vaikutus erityisesti uusiutuviin energialähteisiin ei ole vielä selvillä. Hallitus tutkii parhaillaan tapoja, joilla voitaisiin minimoida maksukyvyttömien tullimoottoriteiden kielteisiä heijastusvaikutuksia julkiseen talouteen. Viranomaiset ovat laatineet ennen infrastruktuuriin tehtäviä investointeja laadittavien analyysien tueksi tietokannan, joka sisältää tietoja talouteen, ympäristöön ja liikenteeseen liittyvistä sekä muista indikaattoreista. Vielä ei kuitenkaan ole perustettu riippumatonta elintä avuksi tulevien suurten infrastruktuurihankkeiden arvioinnissa. Rautateiden rahti- ja matkustajaliikenteen todellisella kilpailulla on edelleen teknisiä ja oikeudellisia esteitä, jotka haittaavat laajan infrastruktuurikannan tehokasta käyttöä.

| (20) | Julkishallinnon uudistus etenee. Joulukuussa 2013 hyväksyttiin paikallishallintouudistus, ja julkishallinnon uudistamista varten perustetun komitean työ jatkuu edelleen vielä vuosina 2014 ja 2015. Oikeuslaitoksen uudistaminen etenee epätasaisesti ja olisi saatava päätökseen. Viimeaikaisen korruptiontorjuntatyön tuloksena on syntynyt joulukuussa 2013 hyväksytty läpinäkyvyyttä, tiedon julkista saatavuutta ja hyvää hallintotapaa koskeva laki sekä kaksi lakiesitystä puoluerahoituksen valvonnasta ja korkeassa asemassa olevien virkamiesten vastuuvelvollisuudesta. Vuodet 2012–2014 kattavaa kansallista suunnitelmaa laittoman työnteon ja sosiaaliturvaetuuksien väärinkäytön torjumiseksi toteutetaan parhaillaan (Plan Nacional de Lucha contra el Empleo Irregular y el Fraude a la Seguridad Social) . Espanja on myös laajentanut kansainvälisten sopimusten verkostoa vaihtaakseen verojen määräytymiseen tarvittavia tietoja ja aloittanut yhteistyössä yksityisten yritysten kanssa hankkeen, jossa tutkitaan etuusjärjestelmän hallinnoinnin mahdollisia parannuksia. |
| --- | --- |

(20)

Julkishallinnon uudistus etenee. Joulukuussa 2013 hyväksyttiin paikallishallintouudistus, ja julkishallinnon uudistamista varten perustetun komitean työ jatkuu edelleen vielä vuosina 2014 ja 2015. Oikeuslaitoksen uudistaminen etenee epätasaisesti ja olisi saatava päätökseen. Viimeaikaisen korruptiontorjuntatyön tuloksena on syntynyt joulukuussa 2013 hyväksytty läpinäkyvyyttä, tiedon julkista saatavuutta ja hyvää hallintotapaa koskeva laki sekä kaksi lakiesitystä puoluerahoituksen valvonnasta ja korkeassa asemassa olevien virkamiesten vastuuvelvollisuudesta. Vuodet 2012–2014 kattavaa kansallista suunnitelmaa laittoman työnteon ja sosiaaliturvaetuuksien väärinkäytön torjumiseksi toteutetaan parhaillaan (Plan Nacional de Lucha contra el Empleo Irregular y el Fraude a la Seguridad Social) . Espanja on myös laajentanut kansainvälisten sopimusten verkostoa vaihtaakseen verojen määräytymiseen tarvittavia tietoja ja aloittanut yhteistyössä yksityisten yritysten kanssa hankkeen, jossa tutkitaan etuusjärjestelmän hallinnoinnin mahdollisia parannuksia.

| (21) | Komissio on laatinut eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa kattavan analyysin Espanjan talouspolitiikasta. Se on arvioinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman. Se on ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen Espanjan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–8. |
| --- | --- |

(21)

Komissio on laatinut eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa kattavan analyysin Espanjan talouspolitiikasta. Se on arvioinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman. Se on ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen Espanjan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–8.

| (22) | Neuvosto on tutkinut Espanjan vakausohjelman edellä esitetyn arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (7) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1. |
| --- | --- |

(22)

Neuvosto on tutkinut Espanjan vakausohjelman edellä esitetyn arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (7) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.

| (23) | Neuvosto on tutkinut Espanjan kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1, 2, 3, 4, 6, 7 ja 8. |
| --- | --- |

(23)

Neuvosto on tutkinut Espanjan kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1, 2, 3, 4, 6, 7 ja 8.

| (24) | Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut myös koko euroalueen talouspolitiikkaa. Neuvosto on antanut tämän perusteella erityisiä suosituksia jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö on euro (8). Koska Espanjan rahayksikkö on euro, sen olisi myös varmistettava, että kyseiset suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti, |
| --- | --- |

(24)

Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut myös koko euroalueen talouspolitiikkaa. Neuvosto on antanut tämän perusteella erityisiä suosituksia jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö on euro (8). Koska Espanjan rahayksikkö on euro, sen olisi myös varmistettava, että kyseiset suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti,

SUOSITTAA, että Espanja toteuttaisi vuosina 2014–2015 toimia, joilla se

| 1. | lujittaa vuodesta 2014 julkisen talouden strategiaa erityisesti täsmentämällä täysimääräisesti vuotta 2015 ja sitä myöhempiä vuosia koskevat, tavoitteita tukevat toimenpiteet ja varmistaa liiallisen alijäämän korjaamisen kestävällä tavalla vuoteen 2016 mennessä toteuttamalla liiallista alijäämää koskevan menettelyn yhteydessä annetuissa neuvoston suosituksissa määritellyt rakenteelliset sopeutustoimet; julkisen talouden epätasapainotilojen korjaaminen kestävällä tavalla edellyttää, että toteutetaan uskottavasti päämäärätietoisia rakenteellisia uudistuksia, jotka lisäävät talouden sopeutumiskykyä ja edistävät kasvua ja työllisyyttä; jatkaa liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeen rakenteellisia sopeutustoimia (vähintään 0,5 prosenttia vuosittain tai enemmänkin hyvissä taloudellisissa olosuhteissa) saavuttamiseksi tai tarvittaessa varmistaa, että velkasääntöä noudatetaan, jotta suuri julkisen velan suhde saadaan pysyvästi laskusuuntaan; varmistaa, että uusi riippumaton finanssipoliittinen viranomainen saadaan toimintaan mahdollisimman pian ja että julkisen talouden vakautta koskevassa orgaanisessa laissa säädetyt ehkäisy-, korjaus- ja täytäntöönpanotoimenpiteet pannaan täysimääräisesti täytäntöön kaikilla hallintotasoilla siten, että myös julkisen sektorin maksurästit poistetaan; toteuttaa viimeistään helmikuussa 2015 järjestelmällisen menotarkastelun kaikilla hallintotasoilla julkisten menojen tehokkuuden ja laadun parantamiseksi; jatkaa terveydenhuoltoalan kustannustehokkuuden parantamista erityisesti järkeistämällä lääkemenoja esimerkiksi sairaaloissa ja lisäämällä eri hoitomuotojen välistä koordinointia, mutta varmistaa samalla terveydenhuollon saatavuuden vähäosaisille; vahvistaa vuoden 2014 loppuun mennessä kattavan verouudistuksen yksinkertaistaakseen verojärjestelmää, jotta sillä edistettäisiin kasvua ja työpaikkojen syntyä, ympäristönsuojelua ja tulojen vakauttamista;
  siirtää tätä varten tulorakennetta vähemmän vääristäviin veroihin, esimerkiksi kulutus- ja ympäristöveroihin (esimerkiksi moottoripolttoaineet) ja juokseviin kiinteistöveroihin; poistaa tehottomat henkilö- ja yritystuloverohyvitykset; harkitsee työntekijöiden sosiaaliturvamaksujen alentamista erityisesti pienipalkkaisilta työntekijöiltä; jatkaa toimenpiteitä velanoton suosimisen poistamiseksi yritysverotuksessa; toteuttaa toimenpiteitä sen estämiseksi, että verotus estää Espanjan sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan; vauhdittaa veronkierron torjuntaa; |
| --- | --- |

1.

lujittaa vuodesta 2014 julkisen talouden strategiaa erityisesti täsmentämällä täysimääräisesti vuotta 2015 ja sitä myöhempiä vuosia koskevat, tavoitteita tukevat toimenpiteet ja varmistaa liiallisen alijäämän korjaamisen kestävällä tavalla vuoteen 2016 mennessä toteuttamalla liiallista alijäämää koskevan menettelyn yhteydessä annetuissa neuvoston suosituksissa määritellyt rakenteelliset sopeutustoimet; julkisen talouden epätasapainotilojen korjaaminen kestävällä tavalla edellyttää, että toteutetaan uskottavasti päämäärätietoisia rakenteellisia uudistuksia, jotka lisäävät talouden sopeutumiskykyä ja edistävät kasvua ja työllisyyttä; jatkaa liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeen rakenteellisia sopeutustoimia (vähintään 0,5 prosenttia vuosittain tai enemmänkin hyvissä taloudellisissa olosuhteissa) saavuttamiseksi tai tarvittaessa varmistaa, että velkasääntöä noudatetaan, jotta suuri julkisen velan suhde saadaan pysyvästi laskusuuntaan; varmistaa, että uusi riippumaton finanssipoliittinen viranomainen saadaan toimintaan mahdollisimman pian ja että julkisen talouden vakautta koskevassa orgaanisessa laissa säädetyt ehkäisy-, korjaus- ja täytäntöönpanotoimenpiteet pannaan täysimääräisesti täytäntöön kaikilla hallintotasoilla siten, että myös julkisen sektorin maksurästit poistetaan; toteuttaa viimeistään helmikuussa 2015 järjestelmällisen menotarkastelun kaikilla hallintotasoilla julkisten menojen tehokkuuden ja laadun parantamiseksi; jatkaa terveydenhuoltoalan kustannustehokkuuden parantamista erityisesti järkeistämällä lääkemenoja esimerkiksi sairaaloissa ja lisäämällä eri hoitomuotojen välistä koordinointia, mutta varmistaa samalla terveydenhuollon saatavuuden vähäosaisille; vahvistaa vuoden 2014 loppuun mennessä kattavan verouudistuksen yksinkertaistaakseen verojärjestelmää, jotta sillä edistettäisiin kasvua ja työpaikkojen syntyä, ympäristönsuojelua ja tulojen vakauttamista;

siirtää tätä varten tulorakennetta vähemmän vääristäviin veroihin, esimerkiksi kulutus- ja ympäristöveroihin (esimerkiksi moottoripolttoaineet) ja juokseviin kiinteistöveroihin; poistaa tehottomat henkilö- ja yritystuloverohyvitykset; harkitsee työntekijöiden sosiaaliturvamaksujen alentamista erityisesti pienipalkkaisilta työntekijöiltä; jatkaa toimenpiteitä velanoton suosimisen poistamiseksi yritysverotuksessa; toteuttaa toimenpiteitä sen estämiseksi, että verotus estää Espanjan sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan; vauhdittaa veronkierron torjuntaa;

| 2. | saattaa päätökseen säästöpankkisektorin uudistuksen antamalla johdettua lainsäädäntöä ja viemällä loppuun valtion omistamien säästöpankkien rakenneuudistuksen niiden täyden elpymisen vauhdittamiseksi ja yksityisomistukseen palaamisen helpottamiseksi; edistää pankkien toimia vahvan vakavaraisuussuhteen ylläpitämiseksi ja valvoo omaisuudenhoitoyhtiö Sarebin toimintaa, jotta voidaan varmistaa omaisuuden oikea-aikainen myynti ja samalla minimoida veronmaksajalle aiheutuvat kustannukset; saattaa päätökseen meneillään olevat toimenpiteet, joilla laajennetaan pk-yritysten mahdollisuuksia saada rahoitusta ja erityisesti toimenpiteet muiden kuin pankkien tarjoaman rahoituksen lisäämiseksi; poistaa jäljellä olevat pullonkaulat yritysten maksukyvyttömyysmenettelyistä erityisesti parantamalla konkurssipesän hoitajien asiantuntemusta ja oikeusjärjestelmän valmiuksia hoitaa maksukyvyttömyystapauksia sekä laatii pysyvän kehyksen henkilökohtaisille velkajärjestelyille ottaen asianmukaisesti huomioon luotonantajien ja luotonottajien tasapainoiset oikeudet ja rahoitusvakausnäkökohdat; |
| --- | --- |

2.

saattaa päätökseen säästöpankkisektorin uudistuksen antamalla johdettua lainsäädäntöä ja viemällä loppuun valtion omistamien säästöpankkien rakenneuudistuksen niiden täyden elpymisen vauhdittamiseksi ja yksityisomistukseen palaamisen helpottamiseksi; edistää pankkien toimia vahvan vakavaraisuussuhteen ylläpitämiseksi ja valvoo omaisuudenhoitoyhtiö Sarebin toimintaa, jotta voidaan varmistaa omaisuuden oikea-aikainen myynti ja samalla minimoida veronmaksajalle aiheutuvat kustannukset; saattaa päätökseen meneillään olevat toimenpiteet, joilla laajennetaan pk-yritysten mahdollisuuksia saada rahoitusta ja erityisesti toimenpiteet muiden kuin pankkien tarjoaman rahoituksen lisäämiseksi; poistaa jäljellä olevat pullonkaulat yritysten maksukyvyttömyysmenettelyistä erityisesti parantamalla konkurssipesän hoitajien asiantuntemusta ja oikeusjärjestelmän valmiuksia hoitaa maksukyvyttömyystapauksia sekä laatii pysyvän kehyksen henkilökohtaisille velkajärjestelyille ottaen asianmukaisesti huomioon luotonantajien ja luotonottajien tasapainoiset oikeudet ja rahoitusvakausnäkökohdat;

| 3. | aloittaa uusia toimenpiteitä, joilla vähennetään työmarkkinoiden segmentoitumista ja edistetään kestävien ja laadukkaiden työpaikkojen luomista esimerkiksi vähentämällä työsopimustyyppien määrää ja varmistamalla tasapuoliset mahdollisuudet irtisanomissuojaan; jatkaa työmarkkinauudistusten säännöllistä valvontaa; edistää reaalipalkkakehitystä siten, että edistetään uusien työpaikkojen luomistavoitteita; painottaa työttömyysetuuksien yhteydessä työnhakuvaatimusta; parantaa aktiivisille työmarkkinatoimenpiteille, myös tilapäiselle rekrytoinnille, myönnettävän tuen tehokkuutta ja kohdentamista, erityisesti sellaisten henkilöiden suhteen, joilla on vaikeuksia päästä työelämään; parantaa työmarkkinoiden ja koulutuspolitiikan välistä koordinointia; vauhdittaa julkisten työvoimapalvelujen nykyaikaistamista tehokkaan henkilökohtaisen neuvonnan, riittävän koulutuksen ja työvoiman ja työpaikkojen yhteensaattamisen varmistamiseksi siten, että erityinen painopiste on pitkäaikaistyöttömissä; varmistaa julkisen ja yksityisen sektorin tehokkaan yhteistyön toteutumisen työvoimapalveluissa ennen vuoden 2014 loppua ja valvoo tarjottujen palvelujen laatua; varmistaa keskitetyn työpaikkaportaalin tehokkaan toiminnan ja yhdistää sen muihin toimenpiteisiin työvoiman liikkuvuuden tukemiseksi; |
| --- | --- |

3.

aloittaa uusia toimenpiteitä, joilla vähennetään työmarkkinoiden segmentoitumista ja edistetään kestävien ja laadukkaiden työpaikkojen luomista esimerkiksi vähentämällä työsopimustyyppien määrää ja varmistamalla tasapuoliset mahdollisuudet irtisanomissuojaan; jatkaa työmarkkinauudistusten säännöllistä valvontaa; edistää reaalipalkkakehitystä siten, että edistetään uusien työpaikkojen luomistavoitteita; painottaa työttömyysetuuksien yhteydessä työnhakuvaatimusta; parantaa aktiivisille työmarkkinatoimenpiteille, myös tilapäiselle rekrytoinnille, myönnettävän tuen tehokkuutta ja kohdentamista, erityisesti sellaisten henkilöiden suhteen, joilla on vaikeuksia päästä työelämään; parantaa työmarkkinoiden ja koulutuspolitiikan välistä koordinointia; vauhdittaa julkisten työvoimapalvelujen nykyaikaistamista tehokkaan henkilökohtaisen neuvonnan, riittävän koulutuksen ja työvoiman ja työpaikkojen yhteensaattamisen varmistamiseksi siten, että erityinen painopiste on pitkäaikaistyöttömissä; varmistaa julkisen ja yksityisen sektorin tehokkaan yhteistyön toteutumisen työvoimapalveluissa ennen vuoden 2014 loppua ja valvoo tarjottujen palvelujen laatua; varmistaa keskitetyn työpaikkaportaalin tehokkaan toiminnan ja yhdistää sen muihin toimenpiteisiin työvoiman liikkuvuuden tukemiseksi;

| 4. | toteuttaa vuosien 2013–2016 kansallisen nuorisotyöllisyys- ja yrittäjyysstrategian ja arvioi sen tehokkuuden; tarjoaa nuorille laadukkaita työllistämis-, oppisopimus- ja harjoittelutilaisuuksia ja pyrkii saavuttamaan myös ne nuoret, jotka eivät ole rekisteröityneet työvoimapalvelujen käyttäjiksi, nuorisotakuun tavoitteiden mukaisesti; panee tosiasiallisesti täytäntöön uudet opetusjärjestelmät, joilla parannetaan perus- ja keskiasteen koulutuksen laatua; lisää niille ryhmille tarjottavaa ohjausta ja tukea, joilla on riski keskeyttää koulunkäynti; kohdentaa ammatti- ja korkeakoulutusta paremmin työmarkkinoiden tarpeisiin erityisesti lisäämällä yhteistyötä työnantajien kanssa ja tukemalla opettajien ja kouluttajien kouluttamista; |
| --- | --- |

4.

toteuttaa vuosien 2013–2016 kansallisen nuorisotyöllisyys- ja yrittäjyysstrategian ja arvioi sen tehokkuuden; tarjoaa nuorille laadukkaita työllistämis-, oppisopimus- ja harjoittelutilaisuuksia ja pyrkii saavuttamaan myös ne nuoret, jotka eivät ole rekisteröityneet työvoimapalvelujen käyttäjiksi, nuorisotakuun tavoitteiden mukaisesti; panee tosiasiallisesti täytäntöön uudet opetusjärjestelmät, joilla parannetaan perus- ja keskiasteen koulutuksen laatua; lisää niille ryhmille tarjottavaa ohjausta ja tukea, joilla on riski keskeyttää koulunkäynti; kohdentaa ammatti- ja korkeakoulutusta paremmin työmarkkinoiden tarpeisiin erityisesti lisäämällä yhteistyötä työnantajien kanssa ja tukemalla opettajien ja kouluttajien kouluttamista;

| 5. | panee täytäntöön vuosina 2013–2016 sovellettavan sosiaalista syrjäytymistä koskevan kansallisen toimintasuunnitelman ja arvioi sen tehokkuuden kaikkien tavoitteiden osalta; lisää hallinnollisia valmiuksia ja työvoima- ja sosiaalipalvelujen välistä koordinointia, jotta voidaan tarjota integroituja järjestelyjä riskialttiille henkilöille ja kannustaa vähimmäistulojärjestelmistä vastaavia julkishallinnon viranomaisia yksinkertaistamaan menettelyjä, joilla tuetaan sujuvaa siirtymistä sosiaalituen piiristä takaisin työmarkkinoille; parantaa perheiden tukijärjestelyjen ja laadukkaiden palvelujen kohdentamista erityisesti sellaisille pienituloisille kotitalouksille suunnattujen järjestelyjen osalta, joissa on lapsia, jotta voidaan varmistaa sosiaalisten tulonsiirtojen progressiivisuus ja tehokkuus; |
| --- | --- |

5.

panee täytäntöön vuosina 2013–2016 sovellettavan sosiaalista syrjäytymistä koskevan kansallisen toimintasuunnitelman ja arvioi sen tehokkuuden kaikkien tavoitteiden osalta; lisää hallinnollisia valmiuksia ja työvoima- ja sosiaalipalvelujen välistä koordinointia, jotta voidaan tarjota integroituja järjestelyjä riskialttiille henkilöille ja kannustaa vähimmäistulojärjestelmistä vastaavia julkishallinnon viranomaisia yksinkertaistamaan menettelyjä, joilla tuetaan sujuvaa siirtymistä sosiaalituen piiristä takaisin työmarkkinoille; parantaa perheiden tukijärjestelyjen ja laadukkaiden palvelujen kohdentamista erityisesti sellaisille pienituloisille kotitalouksille suunnattujen järjestelyjen osalta, joissa on lapsia, jotta voidaan varmistaa sosiaalisten tulonsiirtojen progressiivisuus ja tehokkuus;

| 6. | varmistaa markkinoiden yhtenäisyyden takaamista koskevan lain nro 20/2013 kunnianhimoisen ja nopean täytäntöönpanon kaikilla hallintotasoilla; toteuttaa vuoden 2014 loppuun mennessä itsenäisten ammatinharjoittajien palveluja ja ammatillisia yhdistyksiä koskevan kunnianhimoisen uudistuksen, jossa määritellään ammattialan järjestöön rekisteröitymistä edellyttävät ammatit ja ammattielinten avoimuus- ja vastuuvelvollisuussäännöt, puretaan perusteetonta toiminnan sääntelyä ja suojataan markkinoiden yhtenäisyyttä Espanjan itsenäisten ammatinharjoittajien palvelujen käyttämisen ja harjoittamisen suhteen; vähentää edelleen toimivan yrityksen perustamiseen tarvittaviin menettelyihin kuluvaa aikaa ja menettelyjen kustannuksia ja määrää; puuttuu suurten vähittäisliikkeiden perustamista koskeviin perusteettomiin rajoitteisiin erityisesti tarkistamalla voimassa olevia alueellisia kaavamääräyksiä; hakee rahoituslähteitä uutta kansallista tiede-, teknologia- ja innovaatiostrategiaa varten ja saattaa uuden valtion tutkimusviraston toimintavalmiuteen; |
| --- | --- |

6.

varmistaa markkinoiden yhtenäisyyden takaamista koskevan lain nro 20/2013 kunnianhimoisen ja nopean täytäntöönpanon kaikilla hallintotasoilla; toteuttaa vuoden 2014 loppuun mennessä itsenäisten ammatinharjoittajien palveluja ja ammatillisia yhdistyksiä koskevan kunnianhimoisen uudistuksen, jossa määritellään ammattialan järjestöön rekisteröitymistä edellyttävät ammatit ja ammattielinten avoimuus- ja vastuuvelvollisuussäännöt, puretaan perusteetonta toiminnan sääntelyä ja suojataan markkinoiden yhtenäisyyttä Espanjan itsenäisten ammatinharjoittajien palvelujen käyttämisen ja harjoittamisen suhteen; vähentää edelleen toimivan yrityksen perustamiseen tarvittaviin menettelyihin kuluvaa aikaa ja menettelyjen kustannuksia ja määrää; puuttuu suurten vähittäisliikkeiden perustamista koskeviin perusteettomiin rajoitteisiin erityisesti tarkistamalla voimassa olevia alueellisia kaavamääräyksiä; hakee rahoituslähteitä uutta kansallista tiede-, teknologia- ja innovaatiostrategiaa varten ja saattaa uuden valtion tutkimusviraston toimintavalmiuteen;

| 7. | varmistaa vuoden 2013 uudistuksen jälkeen, että sähköverkon vaje poistetaan tosiasiallisesti vuodesta 2014 alkaen tarvittaessa uusien rakenteellisten toimenpiteiden avulla; puuttuu maksukyvyttömien tullimoottoriteiden ongelmaan valtiolle aiheutuvien kustannusten minimoimiseksi: perustaa vuoden 2014 loppuun mennessä riippumattoman elimen avustamaan tulevien suurten infrastruktuurihankkeiden arvioinnissa; toteuttaa toimenpiteitä rautateiden rahti- ja matkustajaliikenteen tehokkaan kilpailun varmistamiseksi; |
| --- | --- |

7.

varmistaa vuoden 2013 uudistuksen jälkeen, että sähköverkon vaje poistetaan tosiasiallisesti vuodesta 2014 alkaen tarvittaessa uusien rakenteellisten toimenpiteiden avulla; puuttuu maksukyvyttömien tullimoottoriteiden ongelmaan valtiolle aiheutuvien kustannusten minimoimiseksi: perustaa vuoden 2014 loppuun mennessä riippumattoman elimen avustamaan tulevien suurten infrastruktuurihankkeiden arvioinnissa; toteuttaa toimenpiteitä rautateiden rahti- ja matkustajaliikenteen tehokkaan kilpailun varmistamiseksi;

| 8. | panee kaikilla hallintotasoilla täytäntöön julkishallinnon uudistamista käsittelevän komitean suositukset; lujittaa hallinnollisten päätösten valvontamekanismeja ja lisää niiden läpinäkyvyyttä erityisesti alue- ja paikallistasoilla; saattaa päätökseen meneillään olevat toimenpiteet harmaan talouden ja pimeän työn torjumiseksi ja valvoo niiden täytäntöönpanoa; hyväksyy meneillään olevat oikeuslaitoksen rakenteen ja tuomioistuinten sijaintipaikkojen uudistukset ja huolehtii hyväksyttyjen uudistusten täytäntöönpanosta. |
| --- | --- |

8.

panee kaikilla hallintotasoilla täytäntöön julkishallinnon uudistamista käsittelevän komitean suositukset; lujittaa hallinnollisten päätösten valvontamekanismeja ja lisää niiden läpinäkyvyyttä erityisesti alue- ja paikallistasoilla; saattaa päätökseen meneillään olevat toimenpiteet harmaan talouden ja pimeän työn torjumiseksi ja valvoo niiden täytäntöönpanoa; hyväksyy meneillään olevat oikeuslaitoksen rakenteen ja tuomioistuinten sijaintipaikkojen uudistukset ja huolehtii hyväksyttyjen uudistusten täytäntöönpanosta.

Tehty Brysselissä 8 päivänä heinäkuuta 2014.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

P. C. PADOAN

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Pidetty voimassa vuodelle 2014 jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista vuodelle 2014 6 päivänä toukokuuta 2014 annetulla neuvoston päätöksellä 2014/322/EU (EUVL L 165, 4.6.2014, s. 49).

3

(4)  EUVL C 217, 30.7.2013, s. 81.

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 473/2013, annettu 21 päivänä toukokuuta 2013, alustavien talousarviosuunnitelmien seurantaa ja arviointia sekä euroalueen jäsenvaltioiden liiallisen alijäämän tilanteen korjaamisen varmistamista koskevista yhteisistä säännöksistä (EUVL L 140, 27.5.2013, s. 11).

5

(6)  Neuvoston suositus, annettu 21 päivänä kesäkuuta 2013, Espanjan julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi (EUVL C 180, 26.6.2013, s. 4).

6

(7)  Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

7

(8)  Katso tämän virallisen lehden sivu 141.

8

---

| 29.7.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 247/42 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 247/42

---

NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014,

Ranskan vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Ranskan vuoden 2014 vakausohjelmasta

2014/C 247/09

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu- ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia vauhdittaa kestävää kasvua ja lisätä kilpailukykyä. |
| --- | --- |

(1)

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu- ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia vauhdittaa kestävää kasvua ja lisätä kilpailukykyä.

| (2) | Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (3). Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (3). Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.

| (3) | Jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

(3)

Jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon.

| (4) | Neuvosto antoi 9 päivänä heinäkuuta 2013 suosituksen (4) Ranskan vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Ranskan vuosien 2012–2017 tarkistetusta vakausohjelmasta. Komissio esitti 15 päivänä marraskuuta 2013 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 473/2013 (5) mukaisesti lausuntonsa Ranskan alustavasta talousarviosuunnitelmasta vuodeksi 2014. |
| --- | --- |

(4)

Neuvosto antoi 9 päivänä heinäkuuta 2013 suosituksen (4) Ranskan vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Ranskan vuosien 2012–2017 tarkistetusta vakausohjelmasta. Komissio esitti 15 päivänä marraskuuta 2013 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 473/2013 (5) mukaisesti lausuntonsa Ranskan alustavasta talousarviosuunnitelmasta vuodeksi 2014.

| (5) | Komissio hyväksyi 13 päivänä marraskuuta 2013 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2014 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi myös 13 päivänä marraskuuta 2013 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Ranska kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. |
| --- | --- |

(5)

Komissio hyväksyi 13 päivänä marraskuuta 2013 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2014 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi myös 13 päivänä marraskuuta 2013 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Ranska kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

| (6) | Eurooppa-neuvosto hyväksyi 20 päivänä joulukuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa. |
| --- | --- |

(6)

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 20 päivänä joulukuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa.

| (7) | Komissio julkaisi 5 päivänä maaliskuuta 2014 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laaditun Ranskaa koskevan perusteellisen tarkastelun tulokset. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Ranskan makrotaloudessa on edelleen epätasapainotiloja, jotka edellyttävät erityistä seurantaa ja määrätietoisia politiikkatoimia. Erityisesti kauppataseen ja kilpailukyvyn heikkenemiseen ja julkisen sektorin mittavan velkaantumisen seurauksiin on kiinnitettävä jatkuvaa huomiota. |
| --- | --- |

(7)

Komissio julkaisi 5 päivänä maaliskuuta 2014 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laaditun Ranskaa koskevan perusteellisen tarkastelun tulokset. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Ranskan makrotaloudessa on edelleen epätasapainotiloja, jotka edellyttävät erityistä seurantaa ja määrätietoisia politiikkatoimia. Erityisesti kauppataseen ja kilpailukyvyn heikkenemiseen ja julkisen sektorin mittavan velkaantumisen seurauksiin on kiinnitettävä jatkuvaa huomiota.

| (8) | Komissio suositti 5 päivänä maaliskuuta 2014 Ranskalle lisätoimien toteuttamista sen varmistamiseksi, että liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä annettuja neuvoston suosituksia noudatettaisiin täysimääräisesti. |
| --- | --- |

(8)

Komissio suositti 5 päivänä maaliskuuta 2014 Ranskalle lisätoimien toteuttamista sen varmistamiseksi, että liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä annettuja neuvoston suosituksia noudatettaisiin täysimääräisesti.

| (9) | Ranska toimitti vuoden 2014 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2014 vakausohjelmansa 7 päivänä toukokuuta 2014. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. |
| --- | --- |

(9)

Ranska toimitti vuoden 2014 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2014 vakausohjelmansa 7 päivänä toukokuuta 2014. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

| (10) | Vuoden 2014 vakausohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian tavoitteena on korjata liiallinen alijäämä viimeistään vuonna 2015 ja saavuttaa julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite vuonna 2017. Vakausohjelmassa vahvistetaan aiempi keskipitkän aikavälin tavoite eli rakenteellisesti tasapainoisen julkisen talouden rahoitusaseman saavuttaminen, mikä on tiukempi tavoite kuin mitä vakaus- ja kasvusopimuksessa vaaditaan. Vakausohjelman mukaan alijäämä on määrä saada alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2015, eli se on suurempi kuin 21 päivänä kesäkuuta 2013 annetussa neuvoston suosituksessa edellytetään. Sen jälkeen kaavailtu (uudelleenlaskettu) vuotuinen eteneminen kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta jää alle vähimmäisvaatimuksen, joka on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kaiken kaikkiaan vakausohjelmassa esitetyt julkisen talouden strategian tavoitteet ovat vain osittain vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten mukaiset. Vakausohjelman perusteella julkisen talouden velan määrän odotetaan olevan suurimmillaan 95,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2014 ja 2015 ja supistuvan sen jälkeen 91,9 prosenttiin vuonna 2017. Julkisen talouden kehitysarvion perustana oleva vakausohjelman makrotalouden skenaario on uskottava vuoden 2014 osalta, mutta hieman optimistinen vuoden 2015 osalta, sillä BKT:n kasvun oletetaan olevan tänä vuonna 1,0 ja ensi vuonna 1,7 prosenttia, kun taas komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen mukaan kasvu on tänä vuonna 1,0 prosenttia ja ensi vuonna 1,5 prosenttia. Riippumaton finanssipolitiikkaa käsittelevä korkea neuvosto (Haut Conseil des Finances Publiques) antoi huhtikuussa 2014 lausunnon vakausohjelman perustana olevasta makrotalouden skenaariosta. Vakausohjelmassa kaavaillaan vuodelle 2014 eräitä lisätoimenpiteitä, joihin kuuluvat muun muassa ministeriön määrärahojen peruutuksen hyväksyminen lisätalousarvion yhteydessä sekä alustavat tulokset hallituksen ilmoittamasta 50 miljardin euron säästöohjelmasta.
  Tältä pohjalta ja ottaen huomioon, että vuonna 2013 toteutunut julkisen talouden vakauttaminen ylitti sen, mitä odotettiin komission antaessa suosituksensa, vakausohjelman voidaan katsoa pitkälti vastaavan komission suositusta. Julkisen talouden vakauttamistoimia ei ole määritetty riittävän yksityiskohtaisesti, jotta niiden perusteella voitaisiin uskottavasti varmistaa liiallisen alijäämän korjaaminen viimeistään vuonna 2015. Tätä tukee komission ennuste, jonka mukaan alijäämä on ensi vuonna 3,4 prosenttia suhteessa BKT:hen ja sen taustalla oleva rakenteellinen sopeutus jää selvästi jälkeen neuvoston suosittamasta tasosta. Lisäksi hallituksen tavoitteisiin kohdistuvat riskit painottuvat heikomman kehityksen suuntaan. Osa vakausohjelmassa vuodelle 2014 kaavailluista toimista on vielä hyväksymättä, ja vuodeksi 2015 kaavailtu säästöjen määrä on erittäin kunnianhimoinen. Komission talousennusteen perusteella julkisen talouden vakauttaminen kaudella 2013–2014 jää jälkeen tavoitteesta 0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen, kun tarkastellaan rakenteellisen rahoitusaseman (korjattua) muutosta, ja vähintään 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen, kun tarkastellaan niiden toimien määrää, joita pidettiin tarpeellisina neuvoston antaessa suosituksensa. Asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen vakausohjelman arvioinnin ja komission talousennusteen perusteella neuvosto katsoo, että julkisen talouden strategian taustalla olevat toimenpiteet on määriteltävä yksityiskohtaisemmin ja että toimia tarvitaan lisää, jotta neuvoston suositusta voidaan noudattaa ja sen jälkeen varmistaa asianmukainen eteneminen kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta. Lisätoimet olisi esitettävä erityisesti vuoden 2014 lisätalousarviota koskevassa tulevassa laissa. |
| --- | --- |

(10)

Vuoden 2014 vakausohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian tavoitteena on korjata liiallinen alijäämä viimeistään vuonna 2015 ja saavuttaa julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite vuonna 2017. Vakausohjelmassa vahvistetaan aiempi keskipitkän aikavälin tavoite eli rakenteellisesti tasapainoisen julkisen talouden rahoitusaseman saavuttaminen, mikä on tiukempi tavoite kuin mitä vakaus- ja kasvusopimuksessa vaaditaan. Vakausohjelman mukaan alijäämä on määrä saada alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2015, eli se on suurempi kuin 21 päivänä kesäkuuta 2013 annetussa neuvoston suosituksessa edellytetään. Sen jälkeen kaavailtu (uudelleenlaskettu) vuotuinen eteneminen kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta jää alle vähimmäisvaatimuksen, joka on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kaiken kaikkiaan vakausohjelmassa esitetyt julkisen talouden strategian tavoitteet ovat vain osittain vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten mukaiset. Vakausohjelman perusteella julkisen talouden velan määrän odotetaan olevan suurimmillaan 95,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2014 ja 2015 ja supistuvan sen jälkeen 91,9 prosenttiin vuonna 2017. Julkisen talouden kehitysarvion perustana oleva vakausohjelman makrotalouden skenaario on uskottava vuoden 2014 osalta, mutta hieman optimistinen vuoden 2015 osalta, sillä BKT:n kasvun oletetaan olevan tänä vuonna 1,0 ja ensi vuonna 1,7 prosenttia, kun taas komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen mukaan kasvu on tänä vuonna 1,0 prosenttia ja ensi vuonna 1,5 prosenttia. Riippumaton finanssipolitiikkaa käsittelevä korkea neuvosto (Haut Conseil des Finances Publiques) antoi huhtikuussa 2014 lausunnon vakausohjelman perustana olevasta makrotalouden skenaariosta. Vakausohjelmassa kaavaillaan vuodelle 2014 eräitä lisätoimenpiteitä, joihin kuuluvat muun muassa ministeriön määrärahojen peruutuksen hyväksyminen lisätalousarvion yhteydessä sekä alustavat tulokset hallituksen ilmoittamasta 50 miljardin euron säästöohjelmasta.

Tältä pohjalta ja ottaen huomioon, että vuonna 2013 toteutunut julkisen talouden vakauttaminen ylitti sen, mitä odotettiin komission antaessa suosituksensa, vakausohjelman voidaan katsoa pitkälti vastaavan komission suositusta. Julkisen talouden vakauttamistoimia ei ole määritetty riittävän yksityiskohtaisesti, jotta niiden perusteella voitaisiin uskottavasti varmistaa liiallisen alijäämän korjaaminen viimeistään vuonna 2015. Tätä tukee komission ennuste, jonka mukaan alijäämä on ensi vuonna 3,4 prosenttia suhteessa BKT:hen ja sen taustalla oleva rakenteellinen sopeutus jää selvästi jälkeen neuvoston suosittamasta tasosta. Lisäksi hallituksen tavoitteisiin kohdistuvat riskit painottuvat heikomman kehityksen suuntaan. Osa vakausohjelmassa vuodelle 2014 kaavailluista toimista on vielä hyväksymättä, ja vuodeksi 2015 kaavailtu säästöjen määrä on erittäin kunnianhimoinen. Komission talousennusteen perusteella julkisen talouden vakauttaminen kaudella 2013–2014 jää jälkeen tavoitteesta 0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen, kun tarkastellaan rakenteellisen rahoitusaseman (korjattua) muutosta, ja vähintään 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen, kun tarkastellaan niiden toimien määrää, joita pidettiin tarpeellisina neuvoston antaessa suosituksensa. Asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen vakausohjelman arvioinnin ja komission talousennusteen perusteella neuvosto katsoo, että julkisen talouden strategian taustalla olevat toimenpiteet on määriteltävä yksityiskohtaisemmin ja että toimia tarvitaan lisää, jotta neuvoston suositusta voidaan noudattaa ja sen jälkeen varmistaa asianmukainen eteneminen kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta. Lisätoimet olisi esitettävä erityisesti vuoden 2014 lisätalousarviota koskevassa tulevassa laissa.

| (11) | Kun otetaan huomioon velan suuri määrä, joka kasvaa edelleen, ja se, että liiallisen alijäämän korjaamiselle asetettua määräaikaa on jatkettu vuoteen 2015, on entistä tärkeämpää, että vuoden 2014 talousarvio pannaan tiukasti täytäntöön ja että merkittäviä vakautustoimenpiteitä toteutetaan määrätietoisesti vuonna 2015. Erityisesti julkisten menojen kasvun pitäisi olla paljon hitaampaa kuin edellisvuosina, kuten hallitus onkin kaavaillut. Tämän vuoksi on edelleen täsmennettävä menojen supistamiseen tähtäävää strategiaa tehostamalla meneillään olevaa menojen uudelleentarkastelua ja määrittämällä hallituksen toimien soveltamisala tarvittaessa uudelleen. Lyhyellä aikavälillä ei voida saada aikaan merkittäviä säästöjä, ellei sosiaaliturvamenojen leikkauksia lisätä huomattavasti, koska nämä menot muodostavat lähes puolet julkisen sektorin kokonaismenoista.
  Tämä edellyttää terveydenhuolto- ja eläkekustannusten leikkaamista esimerkiksi tiukentamalla terveydenhuoltoalan vuotuisia menotavoitteita ja jäädyttämällä väliaikaisesti paitsi eläkkeet myös eräät muut sosiaalietuudet, kuten hallitus nyt suunnittelee. Lisäksi hallinnon hajauttamista koskevan suunnitellun lain pitäisi virtaviivaistaa Ranskan monikerroksista hallintoa poistamalla päällekkäisyyksiä, tuomalla synergiaetuja ja lisäämällä tehokkuutta ja säästöjä eri hallintotasojen yhdistämisen tai poistamisen seurauksena. Sen lisäksi, että vakausohjelmassa kaavaillut rakenneuudistukset tulevat voimaan vasta keskipitkällä aikavälillä, vaikka aikataulua on aikaistettu vakausohjelman hyväksymisen jälkeen, niiden toteuttamiseen liittyy huomattavia riskejä. Paikallishallinnon menojen valvontaa olisi niin ikään tiukennettava, muun muassa asettamalla paikallishallinnon verotulojen vuotuiselle kasvulle yläraja ottaen huomioon nykyiset useille paikallisveroille asetetut enimmäismäärät ja toteuttamalla samanaikaisesti suunniteltu keskushallinnon myöntämien avustusten supistus. Sen lisäksi, että säästöjä olisi saatava aikaan lyhyellä aikavälillä, huolta herättää myös julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys.
  Vaikka julkiset terveydenhuoltomenot on viime vuosina onnistuttu pitämään kurissa, lisätoimia tarvitaan terveydenhuoltojärjestelmän kustannustehokkuuden parantamiseksi. On toteutettava lisää kustannustehokkuutta parantavia toimenpiteitä, koska terveydenhuoltojärjestelmän menojen odotetaan merkittävästi kasvavan keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Tehokkuutta olisi parannettava muun muassa lääke- ja hallintomenojen sekä sairaalahoidon alalla. Joulukuussa 2013 toteutettiin eläkeuudistus, jonka tarkoituksena on varmistaa järjestelmän pitkän aikavälin kestävyys. Eläkeuudistus ei kuitenkaan riitä poistamaan järjestelmän alijäämää eikä etenkään alijäämää, joka syntyy järjestelmissä, joista maksetaan valtionhallinnon virkamiesten ja eräiden valtiojohtoisten yritysten työntekijöiden eläkkeet. Kaiken kaikkiaan Ranskan viranomaiset arvioivat, että uusien eläketoimien avulla järjestelmän kokonaisalijäämä voidaan ainoastaan puolittaa noin 0,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2020 mennessä. Lisäksi sopeutuksen määrään kohdistuu huomattavia riskejä, koska arvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario saattaa osoittautua liian optimistiseksi. Äskettäin perustetun eläkkeiden valvontakomitean (Comité de suivi des retraites) pitäisi huolehtia siitä, että järjestelmän alijäämä korjataan vähitellen. |
| --- | --- |

(11)

Kun otetaan huomioon velan suuri määrä, joka kasvaa edelleen, ja se, että liiallisen alijäämän korjaamiselle asetettua määräaikaa on jatkettu vuoteen 2015, on entistä tärkeämpää, että vuoden 2014 talousarvio pannaan tiukasti täytäntöön ja että merkittäviä vakautustoimenpiteitä toteutetaan määrätietoisesti vuonna 2015. Erityisesti julkisten menojen kasvun pitäisi olla paljon hitaampaa kuin edellisvuosina, kuten hallitus onkin kaavaillut. Tämän vuoksi on edelleen täsmennettävä menojen supistamiseen tähtäävää strategiaa tehostamalla meneillään olevaa menojen uudelleentarkastelua ja määrittämällä hallituksen toimien soveltamisala tarvittaessa uudelleen. Lyhyellä aikavälillä ei voida saada aikaan merkittäviä säästöjä, ellei sosiaaliturvamenojen leikkauksia lisätä huomattavasti, koska nämä menot muodostavat lähes puolet julkisen sektorin kokonaismenoista.

Tämä edellyttää terveydenhuolto- ja eläkekustannusten leikkaamista esimerkiksi tiukentamalla terveydenhuoltoalan vuotuisia menotavoitteita ja jäädyttämällä väliaikaisesti paitsi eläkkeet myös eräät muut sosiaalietuudet, kuten hallitus nyt suunnittelee. Lisäksi hallinnon hajauttamista koskevan suunnitellun lain pitäisi virtaviivaistaa Ranskan monikerroksista hallintoa poistamalla päällekkäisyyksiä, tuomalla synergiaetuja ja lisäämällä tehokkuutta ja säästöjä eri hallintotasojen yhdistämisen tai poistamisen seurauksena. Sen lisäksi, että vakausohjelmassa kaavaillut rakenneuudistukset tulevat voimaan vasta keskipitkällä aikavälillä, vaikka aikataulua on aikaistettu vakausohjelman hyväksymisen jälkeen, niiden toteuttamiseen liittyy huomattavia riskejä. Paikallishallinnon menojen valvontaa olisi niin ikään tiukennettava, muun muassa asettamalla paikallishallinnon verotulojen vuotuiselle kasvulle yläraja ottaen huomioon nykyiset useille paikallisveroille asetetut enimmäismäärät ja toteuttamalla samanaikaisesti suunniteltu keskushallinnon myöntämien avustusten supistus. Sen lisäksi, että säästöjä olisi saatava aikaan lyhyellä aikavälillä, huolta herättää myös julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys.

Vaikka julkiset terveydenhuoltomenot on viime vuosina onnistuttu pitämään kurissa, lisätoimia tarvitaan terveydenhuoltojärjestelmän kustannustehokkuuden parantamiseksi. On toteutettava lisää kustannustehokkuutta parantavia toimenpiteitä, koska terveydenhuoltojärjestelmän menojen odotetaan merkittävästi kasvavan keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Tehokkuutta olisi parannettava muun muassa lääke- ja hallintomenojen sekä sairaalahoidon alalla. Joulukuussa 2013 toteutettiin eläkeuudistus, jonka tarkoituksena on varmistaa järjestelmän pitkän aikavälin kestävyys. Eläkeuudistus ei kuitenkaan riitä poistamaan järjestelmän alijäämää eikä etenkään alijäämää, joka syntyy järjestelmissä, joista maksetaan valtionhallinnon virkamiesten ja eräiden valtiojohtoisten yritysten työntekijöiden eläkkeet. Kaiken kaikkiaan Ranskan viranomaiset arvioivat, että uusien eläketoimien avulla järjestelmän kokonaisalijäämä voidaan ainoastaan puolittaa noin 0,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2020 mennessä. Lisäksi sopeutuksen määrään kohdistuu huomattavia riskejä, koska arvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario saattaa osoittautua liian optimistiseksi. Äskettäin perustetun eläkkeiden valvontakomitean (Comité de suivi des retraites) pitäisi huolehtia siitä, että järjestelmän alijäämä korjataan vähitellen.

| (12) | Ranskan työvoimakustannukset kuuluvat jäsenvaltioiden korkeimpiin. Erityisesti raskas työn verotaakka koettelee yritysten kannattavuutta ja vaikuttaa haitallisesti työllisyyteen. Kustannuskilpailukyvyn tukemiseksi hallitus on toteuttanut useita aloitteita keventääkseen työhön kohdistuvaa verotaakkaa. Joulukuussa 2012 hyväksyttiin kilpailukykyä ja työllisyyttä edistävä verohyvitys (CICE), joka vähentää työvoimakustannuksia niiden palkkojen osalta, jotka ovat alle 2,5 kertaa vähimmäispalkan suuruisia. Tammikuussa 2014 ilmoitettiin 10 miljardin euron suuruisesta työvoimakustannusten leikkauksesta osana ns. vastuu- ja solidaarisuussopimusta. Näiden kahden toimenpiteen vaikutus on 30 miljardia euroa eli 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä vastaa vuosien 2010–2013 välisenä aikana tapahtunutta yritysverotuksen kokonaiskasvua. Se riittää vain puolittamaan Ranskan ja euroalueen keskiarvon välisen eron työnantajan sosiaaliturvamaksujen määrässä. Lisäksi vientiyritykset, jotka yleensä maksavat korkeampia palkkoja, eivät voi hyödyntää CICEä yhtä paljon kuin muut yritykset, mikä vähentää toimenpiteen vaikutusta kilpailukykyyn. Vastuu- ja solidaarisuussopimuksen nojalla alennetaan työvoimakustannuksia pienten palkkojen ja sellaisten palkkojen osalta, jotka ovat enintään 1,6–3,5 kertaa vähimmäispalkan suuruisia. Viimeksi mainitun toimenpiteen on määrä tulla voimaan vuodesta 2016 alkaen, ja sen voidaan odottaa vaikuttavan vientiyrityksiin paremmin kuin CICE. Ranskan palkanmuodostusjärjestelmä aiheuttaa palkkarakenteen vääristymistä ja rajoittaa yritysten mahdollisuuksia mukauttaa palkkoja talouden taantumien aikana. Finanssipolitiikkaa käsittelevä korkea neuvosto (Haut Conseil des Finances Publiques) on arvioinut erilaisten sosiaaliturvamaksuista myönnettävien vapautusten vaikutusta työllisyyteen, mutta niiden vaikutusta palkkakehitykseen ja kilpailukykyyn ei ole juurikaan korostettu.
  Vaikka sosiaaliturvamaksuista on myönnetty laajoja vapautuksia vähimmäispalkkaa saavien työntekijöiden osalta, vähimmäispalkkaan liittyvät työvoimakustannukset ovat edelleen suuret. Vapautukset edistivät osaltaan palkkakustannusten hillitsemistä vuonna 2013, mikä on sinänsä myönteistä, mutta Ranskan vähimmäispalkan tarjoama ostovoima on edelleen hyvä verrattuna muihin jäsenvaltioihin. Vähimmäispalkan kehityksen pitäisi myös jatkossa tukea kilpailukykyä ja työpaikkojen luomista. Ranskassa on vain muutamia poikkeuksia lakisääteisestä vähimmäispalkasta, ja lisätoimia voitaisiin toteuttaa muita heikommassa asemassa olevien työntekijöiden työvoimakustannusten alentamiseksi. |
| --- | --- |

(12)

Ranskan työvoimakustannukset kuuluvat jäsenvaltioiden korkeimpiin. Erityisesti raskas työn verotaakka koettelee yritysten kannattavuutta ja vaikuttaa haitallisesti työllisyyteen. Kustannuskilpailukyvyn tukemiseksi hallitus on toteuttanut useita aloitteita keventääkseen työhön kohdistuvaa verotaakkaa. Joulukuussa 2012 hyväksyttiin kilpailukykyä ja työllisyyttä edistävä verohyvitys (CICE), joka vähentää työvoimakustannuksia niiden palkkojen osalta, jotka ovat alle 2,5 kertaa vähimmäispalkan suuruisia. Tammikuussa 2014 ilmoitettiin 10 miljardin euron suuruisesta työvoimakustannusten leikkauksesta osana ns. vastuu- ja solidaarisuussopimusta. Näiden kahden toimenpiteen vaikutus on 30 miljardia euroa eli 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä vastaa vuosien 2010–2013 välisenä aikana tapahtunutta yritysverotuksen kokonaiskasvua. Se riittää vain puolittamaan Ranskan ja euroalueen keskiarvon välisen eron työnantajan sosiaaliturvamaksujen määrässä. Lisäksi vientiyritykset, jotka yleensä maksavat korkeampia palkkoja, eivät voi hyödyntää CICEä yhtä paljon kuin muut yritykset, mikä vähentää toimenpiteen vaikutusta kilpailukykyyn. Vastuu- ja solidaarisuussopimuksen nojalla alennetaan työvoimakustannuksia pienten palkkojen ja sellaisten palkkojen osalta, jotka ovat enintään 1,6–3,5 kertaa vähimmäispalkan suuruisia. Viimeksi mainitun toimenpiteen on määrä tulla voimaan vuodesta 2016 alkaen, ja sen voidaan odottaa vaikuttavan vientiyrityksiin paremmin kuin CICE. Ranskan palkanmuodostusjärjestelmä aiheuttaa palkkarakenteen vääristymistä ja rajoittaa yritysten mahdollisuuksia mukauttaa palkkoja talouden taantumien aikana. Finanssipolitiikkaa käsittelevä korkea neuvosto (Haut Conseil des Finances Publiques) on arvioinut erilaisten sosiaaliturvamaksuista myönnettävien vapautusten vaikutusta työllisyyteen, mutta niiden vaikutusta palkkakehitykseen ja kilpailukykyyn ei ole juurikaan korostettu.

Vaikka sosiaaliturvamaksuista on myönnetty laajoja vapautuksia vähimmäispalkkaa saavien työntekijöiden osalta, vähimmäispalkkaan liittyvät työvoimakustannukset ovat edelleen suuret. Vapautukset edistivät osaltaan palkkakustannusten hillitsemistä vuonna 2013, mikä on sinänsä myönteistä, mutta Ranskan vähimmäispalkan tarjoama ostovoima on edelleen hyvä verrattuna muihin jäsenvaltioihin. Vähimmäispalkan kehityksen pitäisi myös jatkossa tukea kilpailukykyä ja työpaikkojen luomista. Ranskassa on vain muutamia poikkeuksia lakisääteisestä vähimmäispalkasta, ja lisätoimia voitaisiin toteuttaa muita heikommassa asemassa olevien työntekijöiden työvoimakustannusten alentamiseksi.

| (13) | Ranskan kokonaissijoitus kansainvälisissä liiketoimintaympäristöä mittaavissa selvityksissä on pudonnut. Vaikka heinäkuussa 2013 aloitetun ns. yksinkertaistamisshokin myötä on toteutettu erilaisia toimenpiteitä yritysten ja hallinnon välisten yhteyksien sujuvoittamiseksi, liiketoimintaympäristössä on edelleen parantamisen varaa. Lisäksi useat yksinkertaistamissuunnitelman puitteissa hahmotellut toimet odottavat yhä tarkempaa määrittelyä ja täytäntöönpanoa. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä työlainsäädännön ja kirjanpitosääntöjen määräyksiin, joissa asetetaan erilaisia yritysten kokoa koskevia kynnysarvoja, sillä ne haittaavat ranskalaisten yritysten kasvua. Tällaisilla määräyksillä saattaa olla osuutta pk-yritysten vaikeuksiin kasvaa niin suuriksi, että ne pystyisivät harjoittamaan vientiä ja innovointia. Aloitteet, joiden avulla on pyritty edistämään T&K-menojen ja innovoinnin lisäämistä yksityisissä yrityksissä, erityisesti tutkimusinvestointien perusteella myönnettävät verohyvitykset ja kilpailukykykeskukset, ovat toistaiseksi tuottaneet vaihtelevia tuloksia. Teollisuussektorin painoarvon keveneminen Ranskan yksityissektorilla näkyy yksityisten yritysten T&K-menojen hyytymisenä yritysten tasolla toteutetuista merkittävistä toimista huolimatta. Tämän seurauksena suuri osa T&K-menoista rahoitetaan edelleen julkisista varoista joko suoraan julkisen tutkimustoiminnan puitteissa tai epäsuorasti avustusten kautta. Nykyisten välineiden tuloksellisuutta olisi edelleen parannettava, jotta voitaisiin lisätä T&K-menoja ja innovointia yksityisellä sektorilla. Etenkin kilpailukykykeskuksille osoitetuilla resursseilla voitaisiin pyrkiä lisäämään mittakaavaetuja ja parantamaan innovaatioiden levittämistä. Lisäksi tämän alan toimenpiteiden vaikuttavuutta voitaisiin vahvistaa tarjoamalla kilpailukykykeskuksille edellytykset kehittyä todellisiksi yritysverkostoiksi, koska näin saataisiin aikaan positiivisia heijastevaikutuksia. Tutkimusinvestointien perusteella myönnettävän verohyvityksen kustannusten odotetaan nousevan 5,8 miljardiin euroon vuonna 2014 (lähes 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen). Toimenpiteen kustannuksista huolimatta saatavilla ei ole sellaista jälkikäteisarviointia sen vaikutuksesta T&K-menoihin, jossa otettaisiin viimeisimmät uudistukset huomioon. |
| --- | --- |

(13)

Ranskan kokonaissijoitus kansainvälisissä liiketoimintaympäristöä mittaavissa selvityksissä on pudonnut. Vaikka heinäkuussa 2013 aloitetun ns. yksinkertaistamisshokin myötä on toteutettu erilaisia toimenpiteitä yritysten ja hallinnon välisten yhteyksien sujuvoittamiseksi, liiketoimintaympäristössä on edelleen parantamisen varaa. Lisäksi useat yksinkertaistamissuunnitelman puitteissa hahmotellut toimet odottavat yhä tarkempaa määrittelyä ja täytäntöönpanoa. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä työlainsäädännön ja kirjanpitosääntöjen määräyksiin, joissa asetetaan erilaisia yritysten kokoa koskevia kynnysarvoja, sillä ne haittaavat ranskalaisten yritysten kasvua. Tällaisilla määräyksillä saattaa olla osuutta pk-yritysten vaikeuksiin kasvaa niin suuriksi, että ne pystyisivät harjoittamaan vientiä ja innovointia. Aloitteet, joiden avulla on pyritty edistämään T&K-menojen ja innovoinnin lisäämistä yksityisissä yrityksissä, erityisesti tutkimusinvestointien perusteella myönnettävät verohyvitykset ja kilpailukykykeskukset, ovat toistaiseksi tuottaneet vaihtelevia tuloksia. Teollisuussektorin painoarvon keveneminen Ranskan yksityissektorilla näkyy yksityisten yritysten T&K-menojen hyytymisenä yritysten tasolla toteutetuista merkittävistä toimista huolimatta. Tämän seurauksena suuri osa T&K-menoista rahoitetaan edelleen julkisista varoista joko suoraan julkisen tutkimustoiminnan puitteissa tai epäsuorasti avustusten kautta. Nykyisten välineiden tuloksellisuutta olisi edelleen parannettava, jotta voitaisiin lisätä T&K-menoja ja innovointia yksityisellä sektorilla. Etenkin kilpailukykykeskuksille osoitetuilla resursseilla voitaisiin pyrkiä lisäämään mittakaavaetuja ja parantamaan innovaatioiden levittämistä. Lisäksi tämän alan toimenpiteiden vaikuttavuutta voitaisiin vahvistaa tarjoamalla kilpailukykykeskuksille edellytykset kehittyä todellisiksi yritysverkostoiksi, koska näin saataisiin aikaan positiivisia heijastevaikutuksia. Tutkimusinvestointien perusteella myönnettävän verohyvityksen kustannusten odotetaan nousevan 5,8 miljardiin euroon vuonna 2014 (lähes 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen). Toimenpiteen kustannuksista huolimatta saatavilla ei ole sellaista jälkikäteisarviointia sen vaikutuksesta T&K-menoihin, jossa otettaisiin viimeisimmät uudistukset huomioon.

| (14) | Vaikka tiettyjen ammattien (esim. eläinlääkärien ja tilintarkastajien) osalta on jo poistettu toiminnan oikeusmuotoa, osakeomistuksen rakennetta ja tariffeja koskevat esteet ja vaikka kilpailua tehostavia uusia toimenpiteitä on hyväksytty äskettäin annetussa kulutusta koskevassa laissa, niin eräisiin ammatteihin (esim. taksit, terveydenhoitoala, notaarit ja yleensä oikeusalan ammatit) sovelletaan edelleen huomattavia pääsyn tai toiminnan esteitä. Pääsyä useisiin ammatteihin (mm. lääkärit, apteekkarit) säännellään edelleen numerus clausus -periaatteen mukaisesti, mikä vaikeuttaa palvelujen saantia. Tilannetta voitaisiin tarkastella uudelleen vaarantamatta kuitenkaan laatua ja turvallisuutta. Tähän mennessä ei ole suoritettu perusteellista arviointia säänneltyjä ammatteja koskevien rajoitusten tarpeesta tai niiden oikeasuhteisuudesta. Vähittäiskaupan alalla ovat edelleen voimassa myymälöiden avaamista koskevat, erityisesti kaavoitusmääräyksistä johtuvat raskaat lupamenettelyt ja tappiollisen myynnin kielto, jotka vaikuttavat kielteisesti kilpailuun ja kuluttajiin. Ranskassa ei tähän mennessä ole toteutettu konkreettisia toimenpiteitä vähittäiskaupan alalle pääsyä koskevien esteiden poistamiseksi. Sähkön ja kaasun jakelussa on tarkoitus vähitellen poistaa säännellyt hinnat muilta kuin kotitalouksilta. Kotitalouksilta perittäviä hintoja on kuitenkin tarkoitus säännellä myös jatkossa, ja ne on asetettu kustannuksia alemmalle tasolle. Lisäksi vaihtoehtoisten toimittajien pääsyä markkinoille on rajoitettu. Energiaverkkojen yhteenliittämistä koskevia hankkeita on vireillä erityisesti Espanjan kanssa. Ne olisi saatettava päätökseen, jotta voidaan vahvistaa sähkön ja kaasun liitäntäverkkoja naapurimaiden kanssa. Rautateillä markkinoillepääsyn esteet haittaavat edelleen markkinoiden tehokasta toimintaa. Ranska ei ole avannut kotimaan rautateiden matkustajaliikennettä kilpailulle, lukuun ottamatta kansainvälisiä palveluja, missä on muutamia uusia toimijoita. Maassa on käynnistetty uudistus, jonka tarkoituksena on parantaa rautatiejärjestelmän taloudellista kestävyyttä. Asiaa koskeva lakiehdotus esitettiin lokakuussa 2013, ja se on parhaillaan parlamentin käsiteltävänä. Ehdotettujen toimenpiteiden mukaan vertikaalisesti yhdennettyyn rakenteeseen, joka käsittää vakiintuneen toimijan, perustettaisiin täysivaltainen infrastruktuurin ylläpitäjä. Uusi rakenne voi kuitenkin haitata vaihtoehtoisten toimijoiden pääsyä verkostoon. |
| --- | --- |

(14)

Vaikka tiettyjen ammattien (esim. eläinlääkärien ja tilintarkastajien) osalta on jo poistettu toiminnan oikeusmuotoa, osakeomistuksen rakennetta ja tariffeja koskevat esteet ja vaikka kilpailua tehostavia uusia toimenpiteitä on hyväksytty äskettäin annetussa kulutusta koskevassa laissa, niin eräisiin ammatteihin (esim. taksit, terveydenhoitoala, notaarit ja yleensä oikeusalan ammatit) sovelletaan edelleen huomattavia pääsyn tai toiminnan esteitä. Pääsyä useisiin ammatteihin (mm. lääkärit, apteekkarit) säännellään edelleen numerus clausus -periaatteen mukaisesti, mikä vaikeuttaa palvelujen saantia. Tilannetta voitaisiin tarkastella uudelleen vaarantamatta kuitenkaan laatua ja turvallisuutta. Tähän mennessä ei ole suoritettu perusteellista arviointia säänneltyjä ammatteja koskevien rajoitusten tarpeesta tai niiden oikeasuhteisuudesta. Vähittäiskaupan alalla ovat edelleen voimassa myymälöiden avaamista koskevat, erityisesti kaavoitusmääräyksistä johtuvat raskaat lupamenettelyt ja tappiollisen myynnin kielto, jotka vaikuttavat kielteisesti kilpailuun ja kuluttajiin. Ranskassa ei tähän mennessä ole toteutettu konkreettisia toimenpiteitä vähittäiskaupan alalle pääsyä koskevien esteiden poistamiseksi. Sähkön ja kaasun jakelussa on tarkoitus vähitellen poistaa säännellyt hinnat muilta kuin kotitalouksilta. Kotitalouksilta perittäviä hintoja on kuitenkin tarkoitus säännellä myös jatkossa, ja ne on asetettu kustannuksia alemmalle tasolle. Lisäksi vaihtoehtoisten toimittajien pääsyä markkinoille on rajoitettu. Energiaverkkojen yhteenliittämistä koskevia hankkeita on vireillä erityisesti Espanjan kanssa. Ne olisi saatettava päätökseen, jotta voidaan vahvistaa sähkön ja kaasun liitäntäverkkoja naapurimaiden kanssa. Rautateillä markkinoillepääsyn esteet haittaavat edelleen markkinoiden tehokasta toimintaa. Ranska ei ole avannut kotimaan rautateiden matkustajaliikennettä kilpailulle, lukuun ottamatta kansainvälisiä palveluja, missä on muutamia uusia toimijoita. Maassa on käynnistetty uudistus, jonka tarkoituksena on parantaa rautatiejärjestelmän taloudellista kestävyyttä. Asiaa koskeva lakiehdotus esitettiin lokakuussa 2013, ja se on parhaillaan parlamentin käsiteltävänä. Ehdotettujen toimenpiteiden mukaan vertikaalisesti yhdennettyyn rakenteeseen, joka käsittää vakiintuneen toimijan, perustettaisiin täysivaltainen infrastruktuurin ylläpitäjä. Uusi rakenne voi kuitenkin haitata vaihtoehtoisten toimijoiden pääsyä verkostoon.

| (15) | Ranskan kokonaisverorasitus on suuri ja kasvaa edelleen. Vuonna 2013 veroaste oli 45,9 prosenttia, mikä on unionin korkeimpia. Luku on myös noussut 3,3 prosenttiyksikköä sen jälkeen kun julkisen talouden vakauttaminen alkoi vuonna 2010. Erityinen komitea (Assises de la fiscalité) on antanut tältä pohjalta panoksensa verojärjestelmän uudistamiseksi. Lakisääteisen henkilö- ja yritystuloveroasteen alentamisessa ja alv-perinnän tehostamisessa ei ole toistaiseksi juuri tapahtunut edistystä. Sen sijaan suurilta yrityksiltä perittävää tilapäistä lisämaksua on jatkettu vuoteen 2015, minkä seurauksena yritysten lakisääteinen kokonaisveroaste nousee 38,1 prosenttiin (se on jo ennen tätä unionin korkeimpia, 33,3 prosenttia). Hallitus on ilmoittanut poistavansa vähitellen yritysten solidaarisuutta koskevan sosiaalimaksun (contribution sociale de solidarité des sociétés, ns. C3S) ja alentavansa lakisääteistä veroastetta vähitellen 28 prosenttiin vuoteen 2020 mennessä. Viimeksi mainitun toimenpiteen tarkasta ajoituksesta ei ole yksityiskohtaisia tietoja. Myöskään tuloverotuksen alentamisessa ja yksinkertaistamisessa ei juuri ole tapahtunut kehitystä viime vuoden aikana. Vaikka ympäristöverotuksen alalla on tapahtunut jonkin verran edistymistä (esim. on otettu asteittain käyttöön hiilivero, contribution climat énergie), ympäristöverotuksen osuus suhteessa BKT:hen on edelleen vähäinen. Käytännössä valmisteveroja ei ole Ranskassa sidottu inflaatioon, ja käytössä on edelleen eräitä merkittäviä ympäristölle haitallisia tukia, kuten fossiilisten polttoaineiden alennetut veroasteet. Vuonna 2013 ei toteutettu myöskään lisätoimia, joilla olisi puututtu velanoton suosimiseen yritysverotuksessa niin, että olisi voitu estää yksityisen velan kasvun jatkuminen. |
| --- | --- |

(15)

Ranskan kokonaisverorasitus on suuri ja kasvaa edelleen. Vuonna 2013 veroaste oli 45,9 prosenttia, mikä on unionin korkeimpia. Luku on myös noussut 3,3 prosenttiyksikköä sen jälkeen kun julkisen talouden vakauttaminen alkoi vuonna 2010. Erityinen komitea (Assises de la fiscalité) on antanut tältä pohjalta panoksensa verojärjestelmän uudistamiseksi. Lakisääteisen henkilö- ja yritystuloveroasteen alentamisessa ja alv-perinnän tehostamisessa ei ole toistaiseksi juuri tapahtunut edistystä. Sen sijaan suurilta yrityksiltä perittävää tilapäistä lisämaksua on jatkettu vuoteen 2015, minkä seurauksena yritysten lakisääteinen kokonaisveroaste nousee 38,1 prosenttiin (se on jo ennen tätä unionin korkeimpia, 33,3 prosenttia). Hallitus on ilmoittanut poistavansa vähitellen yritysten solidaarisuutta koskevan sosiaalimaksun (contribution sociale de solidarité des sociétés, ns. C3S) ja alentavansa lakisääteistä veroastetta vähitellen 28 prosenttiin vuoteen 2020 mennessä. Viimeksi mainitun toimenpiteen tarkasta ajoituksesta ei ole yksityiskohtaisia tietoja. Myöskään tuloverotuksen alentamisessa ja yksinkertaistamisessa ei juuri ole tapahtunut kehitystä viime vuoden aikana. Vaikka ympäristöverotuksen alalla on tapahtunut jonkin verran edistymistä (esim. on otettu asteittain käyttöön hiilivero, contribution climat énergie), ympäristöverotuksen osuus suhteessa BKT:hen on edelleen vähäinen. Käytännössä valmisteveroja ei ole Ranskassa sidottu inflaatioon, ja käytössä on edelleen eräitä merkittäviä ympäristölle haitallisia tukia, kuten fossiilisten polttoaineiden alennetut veroasteet. Vuonna 2013 ei toteutettu myöskään lisätoimia, joilla olisi puututtu velanoton suosimiseen yritysverotuksessa niin, että olisi voitu estää yksityisen velan kasvun jatkuminen.

| (16) | Vaikka Ranskassa on toteutettu useita politiikkatoimia, tilanne työmarkkinoilla heikkeni vuonna 2013 edelleen, ja jäljellä on useita merkittäviä haasteita. Työttömyys lisääntyi edelleen 10,3 prosenttiin vuonna 2013 (vuonna 2008 se oli 7,5 prosenttia). Ranskan työmarkkinat ovat edelleen segmentoituneet, ja siirtyminen määräaikaisesta työsuhteesta pysyvään työsuhteeseen on hyvin harvinaista (todennäköisyys siirtyä määräaikaisesta pysyvään työhön oli vuonna 2010 vain 10,6 prosenttia, kun vastaava luku on unionissa keskimäärin 25,9 prosenttia). Työpaikkojen turvaamista koskeva monialasopimus muutettiin laiksi heinäkuussa 2013. Tämä uudistus on askel oikeaan suuntaan, mutta sen vaikutus jää tässä vaiheessa epätasaiseksi. Vain harvat yritykset ovat hyödyntäneet lailla käyttöön otettuja yritystason sopimuksia, joiden nojalla työolojen joustavuutta voidaan lisätä tilapäisten talousvaikeuksien kohdatessa. Tuomioistuinten ratkaistavaksi vietyjen irtisanomistapausten määrä on kuitenkin huomattavasti vähentynyt. Vaikka työmarkkinaosapuolet ovat neuvotelleet vuonna 2014 työttömyysetuusjärjestelmän uudistamisesta, uuden sopimuksen ei odoteta vähentävän järjestelmän puutteita merkittävästi. Työttömyysetuusjärjestelmän kokonaisalijäämä oli vuonna 2013 lähes 1 prosentti suhteessa BKT:hen, mikä edellyttää uusia rakennetoimia järjestelmän kestävyyden turvaamiseksi. Tiettyjä seikkoja, kuten etuuksia koskevia kelpoisuusehtoja, etuuksien alenemista ajan mittaan tai tulojen korvausasteita suuripalkkaisimpien työntekijöiden osalta on mukautettu työmarkkinaosapuolten maaliskuussa 2014 tekemässä uusimmassa sopimuksessa vain vähän. Näitä ehtoja olisi mukautettava lisää, jotta voidaan varmistaa, että työn kannustimet ovat riittävät. Useiden perättäisten eläkeuudistusten seurauksena 55–64-vuotiaiden työntekijöiden työttömyysaste on kolmen viime vuoden aikana jatkuvasti alentunut.
  Ikääntyneiden työntekijöiden työllisyysaste (45,6 prosenttia vuonna 2013) on Ranskassa kuitenkin selvästi alle unionin keskiarvon ( - 4,5 puntos porcentuales prosenttiyksikköä pienempi), ja vain 55 prosenttia ikääntyneistä työntekijöistä jää Ranskassa eläkkeelle suoraan työelämästä (2008–2011). Tämän seurauksena tämän väestöryhmän työttömyysaste on viime vuosina noussut tuntuvasti. Sen vuoksi on tarpeen lujittaa toimenpiteitä heidän työllistyvyytensä parantamiseksi ja tarkistaa samalla kannustimia, joiden avulla heidät saataisiin pysymään työelämässä tai palaamaan sinne. |
| --- | --- |

(16)

Vaikka Ranskassa on toteutettu useita politiikkatoimia, tilanne työmarkkinoilla heikkeni vuonna 2013 edelleen, ja jäljellä on useita merkittäviä haasteita. Työttömyys lisääntyi edelleen 10,3 prosenttiin vuonna 2013 (vuonna 2008 se oli 7,5 prosenttia). Ranskan työmarkkinat ovat edelleen segmentoituneet, ja siirtyminen määräaikaisesta työsuhteesta pysyvään työsuhteeseen on hyvin harvinaista (todennäköisyys siirtyä määräaikaisesta pysyvään työhön oli vuonna 2010 vain 10,6 prosenttia, kun vastaava luku on unionissa keskimäärin 25,9 prosenttia). Työpaikkojen turvaamista koskeva monialasopimus muutettiin laiksi heinäkuussa 2013. Tämä uudistus on askel oikeaan suuntaan, mutta sen vaikutus jää tässä vaiheessa epätasaiseksi. Vain harvat yritykset ovat hyödyntäneet lailla käyttöön otettuja yritystason sopimuksia, joiden nojalla työolojen joustavuutta voidaan lisätä tilapäisten talousvaikeuksien kohdatessa. Tuomioistuinten ratkaistavaksi vietyjen irtisanomistapausten määrä on kuitenkin huomattavasti vähentynyt. Vaikka työmarkkinaosapuolet ovat neuvotelleet vuonna 2014 työttömyysetuusjärjestelmän uudistamisesta, uuden sopimuksen ei odoteta vähentävän järjestelmän puutteita merkittävästi. Työttömyysetuusjärjestelmän kokonaisalijäämä oli vuonna 2013 lähes 1 prosentti suhteessa BKT:hen, mikä edellyttää uusia rakennetoimia järjestelmän kestävyyden turvaamiseksi. Tiettyjä seikkoja, kuten etuuksia koskevia kelpoisuusehtoja, etuuksien alenemista ajan mittaan tai tulojen korvausasteita suuripalkkaisimpien työntekijöiden osalta on mukautettu työmarkkinaosapuolten maaliskuussa 2014 tekemässä uusimmassa sopimuksessa vain vähän. Näitä ehtoja olisi mukautettava lisää, jotta voidaan varmistaa, että työn kannustimet ovat riittävät. Useiden perättäisten eläkeuudistusten seurauksena 55–64-vuotiaiden työntekijöiden työttömyysaste on kolmen viime vuoden aikana jatkuvasti alentunut.

Ikääntyneiden työntekijöiden työllisyysaste (45,6 prosenttia vuonna 2013) on Ranskassa kuitenkin selvästi alle unionin keskiarvon ( - 4,5 puntos porcentuales prosenttiyksikköä pienempi), ja vain 55 prosenttia ikääntyneistä työntekijöistä jää Ranskassa eläkkeelle suoraan työelämästä (2008–2011). Tämän seurauksena tämän väestöryhmän työttömyysaste on viime vuosina noussut tuntuvasti. Sen vuoksi on tarpeen lujittaa toimenpiteitä heidän työllistyvyytensä parantamiseksi ja tarkistaa samalla kannustimia, joiden avulla heidät saataisiin pysymään työelämässä tai palaamaan sinne.

| (17) | Vuoden 2013 PISA-tutkimus (kansainvälinen oppimistulosten arviointiohjelma) osoitti, että eriarvoisuus koulutuksen alalla on Ranskassa OECD-maiden jyrkimpiä. Kuudesosa Ranskan nuorisosta keskeyttää koulutuksen ilman loppututkintoa. Tämä on erityisen huolestuttavaa siksi, että nuorisotyöttömyysaste oli 25,5 prosenttia vuoden 2013 lopussa, ja vähiten koulutettujen nuorten riski joutua työttömäksi oli lähes kaksi kertaa suurempi. Oppisopimuskoulutusjärjestelmät olisi saatettava erityisesti näiden vähiten koulutettujen nuorten ulottuville. Tällä alalla on tapahtunut jonkin verran edistystä, kun heinäkuussa 2013 käynnistettiin oppivelvollisuuskoulutuksen uudistus ja maaliskuussa 2014 hyväksyttiin laki ammatillisesta koulutuksesta ja elinikäisestä oppimisesta. On kuitenkin liian varhaista arvioida, missä määrin näillä toimenpiteillä pystytään todellisuudessa vähentämään koulutusjärjestelmän eriarvoisuutta. Tammikuussa 2014 esitetty uusi suunnitelma, joka on kohdennettu epäsuotuisilla alueilla sijaitseviin ylemmän perusasteen kouluihin, odottaa vielä täytäntöönpanoa. Lopuksi voidaan todeta, että siirtymistä koulusta työelämään on helpotettu, mutta oppisopimuskoulutukseen osallistuvien lukumäärä väheni vuonna 2012, ja näistä järjestelmistä hyötyivät enenevässä määrin korkeakouluopiskelijat. |
| --- | --- |

(17)

Vuoden 2013 PISA-tutkimus (kansainvälinen oppimistulosten arviointiohjelma) osoitti, että eriarvoisuus koulutuksen alalla on Ranskassa OECD-maiden jyrkimpiä. Kuudesosa Ranskan nuorisosta keskeyttää koulutuksen ilman loppututkintoa. Tämä on erityisen huolestuttavaa siksi, että nuorisotyöttömyysaste oli 25,5 prosenttia vuoden 2013 lopussa, ja vähiten koulutettujen nuorten riski joutua työttömäksi oli lähes kaksi kertaa suurempi. Oppisopimuskoulutusjärjestelmät olisi saatettava erityisesti näiden vähiten koulutettujen nuorten ulottuville. Tällä alalla on tapahtunut jonkin verran edistystä, kun heinäkuussa 2013 käynnistettiin oppivelvollisuuskoulutuksen uudistus ja maaliskuussa 2014 hyväksyttiin laki ammatillisesta koulutuksesta ja elinikäisestä oppimisesta. On kuitenkin liian varhaista arvioida, missä määrin näillä toimenpiteillä pystytään todellisuudessa vähentämään koulutusjärjestelmän eriarvoisuutta. Tammikuussa 2014 esitetty uusi suunnitelma, joka on kohdennettu epäsuotuisilla alueilla sijaitseviin ylemmän perusasteen kouluihin, odottaa vielä täytäntöönpanoa. Lopuksi voidaan todeta, että siirtymistä koulusta työelämään on helpotettu, mutta oppisopimuskoulutukseen osallistuvien lukumäärä väheni vuonna 2012, ja näistä järjestelmistä hyötyivät enenevässä määrin korkeakouluopiskelijat.

| (18) | Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut kattavasti Ranskan talouspolitiikkaa. Se on arvioinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman. Se on ottanut huomioon ei ainoastaan niiden merkityksen Ranskan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–7. |
| --- | --- |

(18)

Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut kattavasti Ranskan talouspolitiikkaa. Se on arvioinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman. Se on ottanut huomioon ei ainoastaan niiden merkityksen Ranskan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–7.

| (19) | Neuvosto on tutkinut vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (6) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1. |
| --- | --- |

(19)

Neuvosto on tutkinut vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (6) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.

| (20) | Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–6. |
| --- | --- |

(20)

Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–6.

| (21) | Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut myös koko euroalueen talouspolitiikkaa. Neuvosto on antanut tämän perusteella erityisiä suosituksia jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö on euro (7). Koska Ranskan rahayksikkö on euro, sen olisi myös varmistettava, että kyseiset suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti, |
| --- | --- |

(21)

Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut myös koko euroalueen talouspolitiikkaa. Neuvosto on antanut tämän perusteella erityisiä suosituksia jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö on euro (7). Koska Ranskan rahayksikkö on euro, sen olisi myös varmistettava, että kyseiset suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti,

SUOSITTAA, että Ranska toteuttaa vuosina 2014 ja 2015 toimia, joilla se

| 1. | lujittaa julkisen talouden strategiaa muun muassa täsmentämällä edelleen sen perustana olevia toimenpiteitä vuoden 2014 osalta ja sen jälkeen, jotta voidaan varmistaa liiallisen alijäämän korjaaminen kestävällä tavalla viimeistään vuonna 2015 toteuttamalla liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä annetussa neuvoston suosituksessa esitetty rakenteellinen sopeutus; julkisen talouden epätasapainotilojen korjaaminen kestävällä tavalla edellyttää kunnianhimoisten rakenneuudistusten uskottavaa toteuttamista, jotta voidaan lisätä sopeutuskapasiteettia ja edistää kasvua ja työllisyyttä; liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeen jatkaa rakenteellista sopeutusta kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta, joka on vuosittain vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen tai enemmän hyvässä taloustilanteessa tai jos on tarpeen varmistaa velkasäännön noudattaminen, jotta korkea julkisen talouden velkasuhde saadaan käännettyä kestävälle lasku-uralle; tehostaa toimia tehokkuuden parantamiseksi kaikilla julkisen talouden alasektoreilla muun muassa määrittämällä tarvittaessa uudelleen hallituksen toimien soveltamisalan; toteuttaa suunnitelmien mukaisesti toimenpiteitä erityisesti sosiaaliturvamenojen kasvun leikkaamiseksi merkittävästi vuodesta 2015 alkaen tiukentamalla terveydenhuoltoalan vuotuisia menotavoitteita, hillitsemällä eläkekustannuksia ja virtaviivaistamalla perhe-etuuksia ja asumistukia; saattaa päätökseen vireillä olevan hallinnon hajauttamista koskevan hankkeen ja toteuttaa viimeistään joulukuussa 2014 ensimmäiset toimenpiteet, joilla poistetaan hallinnon päällekkäisyyksiä, helpotetaan paikallishallintoyksikköjen yhdistämistä ja selkeytetään vastuunjakoa eri hallintotasojen välillä; vahvistaa kannusteita paikallishallinnon menojen keventämiseksi asettamalla paikallishallinnon verotulojen vuotuiselle kasvulle ylärajan ja supistamalla keskushallinnon avustuksia suunnitelmien mukaisesti; sen lisäksi, että säästöjä olisi saatava aikaan välittömästi, toteuttaa toimenpiteitä, joilla puututaan julkisten terveysmenojen, myös lääkemenojen, arvioituun kasvuun keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, ja toteuttaa tarvittaessa lisätoimia eläkejärjestelmän saattamiseksi tasapainoon kestävällä tavalla kaikkien järjestelmien osalta viimeistään vuonna 2020, keskittyen erityisesti jo olemassa oleviin erityisjärjestelyihin ja täydentäviin eläkejärjestelyihin; |
| --- | --- |

1.

lujittaa julkisen talouden strategiaa muun muassa täsmentämällä edelleen sen perustana olevia toimenpiteitä vuoden 2014 osalta ja sen jälkeen, jotta voidaan varmistaa liiallisen alijäämän korjaaminen kestävällä tavalla viimeistään vuonna 2015 toteuttamalla liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä annetussa neuvoston suosituksessa esitetty rakenteellinen sopeutus; julkisen talouden epätasapainotilojen korjaaminen kestävällä tavalla edellyttää kunnianhimoisten rakenneuudistusten uskottavaa toteuttamista, jotta voidaan lisätä sopeutuskapasiteettia ja edistää kasvua ja työllisyyttä; liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeen jatkaa rakenteellista sopeutusta kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta, joka on vuosittain vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen tai enemmän hyvässä taloustilanteessa tai jos on tarpeen varmistaa velkasäännön noudattaminen, jotta korkea julkisen talouden velkasuhde saadaan käännettyä kestävälle lasku-uralle; tehostaa toimia tehokkuuden parantamiseksi kaikilla julkisen talouden alasektoreilla muun muassa määrittämällä tarvittaessa uudelleen hallituksen toimien soveltamisalan; toteuttaa suunnitelmien mukaisesti toimenpiteitä erityisesti sosiaaliturvamenojen kasvun leikkaamiseksi merkittävästi vuodesta 2015 alkaen tiukentamalla terveydenhuoltoalan vuotuisia menotavoitteita, hillitsemällä eläkekustannuksia ja virtaviivaistamalla perhe-etuuksia ja asumistukia; saattaa päätökseen vireillä olevan hallinnon hajauttamista koskevan hankkeen ja toteuttaa viimeistään joulukuussa 2014 ensimmäiset toimenpiteet, joilla poistetaan hallinnon päällekkäisyyksiä, helpotetaan paikallishallintoyksikköjen yhdistämistä ja selkeytetään vastuunjakoa eri hallintotasojen välillä; vahvistaa kannusteita paikallishallinnon menojen keventämiseksi asettamalla paikallishallinnon verotulojen vuotuiselle kasvulle ylärajan ja supistamalla keskushallinnon avustuksia suunnitelmien mukaisesti; sen lisäksi, että säästöjä olisi saatava aikaan välittömästi, toteuttaa toimenpiteitä, joilla puututaan julkisten terveysmenojen, myös lääkemenojen, arvioituun kasvuun keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, ja toteuttaa tarvittaessa lisätoimia eläkejärjestelmän saattamiseksi tasapainoon kestävällä tavalla kaikkien järjestelmien osalta viimeistään vuonna 2020, keskittyen erityisesti jo olemassa oleviin erityisjärjestelyihin ja täydentäviin eläkejärjestelyihin;

| 2. | varmistaa, että kilpailukykyä ja työllisyyttä edistävään verohyvitykseen (crédit d’impôt compétitivité emploi) perustuvaa työvoimakustannusten alennusta jatketaan; toteuttaa toimenpiteitä, joilla työnantajien sosiaaliturvamaksuja alennetaan edelleen vastuu- ja solidaarisuussopimuksessa vahvistettujen sitoumusten mukaisesti, varmistaen, etteivät muut toimenpiteet kumoa niiden vaikutuksia ja että nyt suunnitellut toiminnan kohteet säilytetään; arvioi edelleen sosiaaliturvamaksuista myönnettävien vapautusten kokonaisvaikutusta korostaen työllisyyttä, palkkakehitystä ja kilpailukykyä ja toteuttaa toimenpiteitä tarpeen mukaan; alentaa edelleen työvoimakustannuksia palkka-asteikon alapäässä niin, ettei toimista aiheudu talousarviovaikutuksia, varsinkin alentamalla kohdennetusti työnantajien sosiaaliturvamaksuja erilaiset palkkatukijärjestelmät huomioon ottaen; |
| --- | --- |

2.

varmistaa, että kilpailukykyä ja työllisyyttä edistävään verohyvitykseen (crédit d’impôt compétitivité emploi) perustuvaa työvoimakustannusten alennusta jatketaan; toteuttaa toimenpiteitä, joilla työnantajien sosiaaliturvamaksuja alennetaan edelleen vastuu- ja solidaarisuussopimuksessa vahvistettujen sitoumusten mukaisesti, varmistaen, etteivät muut toimenpiteet kumoa niiden vaikutuksia ja että nyt suunnitellut toiminnan kohteet säilytetään; arvioi edelleen sosiaaliturvamaksuista myönnettävien vapautusten kokonaisvaikutusta korostaen työllisyyttä, palkkakehitystä ja kilpailukykyä ja toteuttaa toimenpiteitä tarpeen mukaan; alentaa edelleen työvoimakustannuksia palkka-asteikon alapäässä niin, ettei toimista aiheudu talousarviovaikutuksia, varsinkin alentamalla kohdennetusti työnantajien sosiaaliturvamaksuja erilaiset palkkatukijärjestelmät huomioon ottaen;

| 3. | yksinkertaistaa yrityksiin sovellettavia hallinto-, vero- ja kirjanpitosääntöjä ja toteuttaa konkreettisia toimenpiteitä hallituksen yksinkertaistamissuunnitelman toteuttamiseksi viimeistään joulukuussa 2014; poistaa yritysten kasvua haittaavat sääntelyesteet erityisesti tarkistamalla yritysten kokoon liittyviä yrityslainsäädännön kriteerejä kynnysarvoista aiheutuvien haittavaikutusten välttämiseksi; toteuttaa toimenpiteitä innovaatiopolitiikan yksinkertaistamiseksi ja tehostamiseksi varsinkin laatimalla sitä koskevia arviointeja, joissa otetaan huomioon viimeaikaiset uudistukset, ja tarvittaessa mukauttamalla tutkimustoiminnan perusteella myönnettävää verohyvitystä (crédit d’impôt recherche); varmistaa, että resurssit keskitetään kaikkein tuloksellisimpiin kilpailukykykeskuksiin, ja edistää edelleen niissä toteutetun innovaatiotoiminnan taloudellista vaikutusta; |
| --- | --- |

3.

yksinkertaistaa yrityksiin sovellettavia hallinto-, vero- ja kirjanpitosääntöjä ja toteuttaa konkreettisia toimenpiteitä hallituksen yksinkertaistamissuunnitelman toteuttamiseksi viimeistään joulukuussa 2014; poistaa yritysten kasvua haittaavat sääntelyesteet erityisesti tarkistamalla yritysten kokoon liittyviä yrityslainsäädännön kriteerejä kynnysarvoista aiheutuvien haittavaikutusten välttämiseksi; toteuttaa toimenpiteitä innovaatiopolitiikan yksinkertaistamiseksi ja tehostamiseksi varsinkin laatimalla sitä koskevia arviointeja, joissa otetaan huomioon viimeaikaiset uudistukset, ja tarvittaessa mukauttamalla tutkimustoiminnan perusteella myönnettävää verohyvitystä (crédit d’impôt recherche); varmistaa, että resurssit keskitetään kaikkein tuloksellisimpiin kilpailukykykeskuksiin, ja edistää edelleen niissä toteutetun innovaatiotoiminnan taloudellista vaikutusta;

| 4. | poistaa säänneltyihin ammatteihin pääsyä ja niiden harjoittamista koskevat aiheettomat rajoitukset ja alentaa näihin ammatteihin pääsyn kustannuksia sekä edistää kilpailua palvelujen alalla; toteuttaa lisätoimia vähittäiskaupan toimintaa vaikeuttavan sääntelytaakan keventämiseksi, erityisesti yksinkertaistamalla myymälöiden avaamista koskevia lupamenettelyjä ja poistamalla tappiollisen myynnin kiellon; varmistaa, että kotitalouksilta perittävät kaasun ja sähkön säännellyt tariffit asetetaan asianmukaiselle tasolle, joka ei estä kilpailua, mutta pitää muita heikommassa asemissa olevilta ryhmiltä perittävät hinnat kohtuullisina; vahvistaa sähkön ja kaasun energiaverkkojen yhteenliittämiskapasiteettia Espanjan kanssa; lisää erityisesti kaasun yhteenliittämiskapasiteettia niin, että Espanjan kaasumarkkinat voidaan yhdentää täysimääräisesti Euroopan markkinoihin; varmistaa rautatiesektorilla, että uusi infrastruktuurin yhdennetty ylläpitäjä pysyy riippumattomana vakiintuneeseen toimijaan nähden, ja toteuttaa toimenpiteitä kotimaan matkustajaliikenteen avaamiseksi kilpailulle tulevien direktiivien säännösten ja niissä vahvistetun aikataulun mukaisesti. |
| --- | --- |

4.

poistaa säänneltyihin ammatteihin pääsyä ja niiden harjoittamista koskevat aiheettomat rajoitukset ja alentaa näihin ammatteihin pääsyn kustannuksia sekä edistää kilpailua palvelujen alalla; toteuttaa lisätoimia vähittäiskaupan toimintaa vaikeuttavan sääntelytaakan keventämiseksi, erityisesti yksinkertaistamalla myymälöiden avaamista koskevia lupamenettelyjä ja poistamalla tappiollisen myynnin kiellon; varmistaa, että kotitalouksilta perittävät kaasun ja sähkön säännellyt tariffit asetetaan asianmukaiselle tasolle, joka ei estä kilpailua, mutta pitää muita heikommassa asemissa olevilta ryhmiltä perittävät hinnat kohtuullisina; vahvistaa sähkön ja kaasun energiaverkkojen yhteenliittämiskapasiteettia Espanjan kanssa; lisää erityisesti kaasun yhteenliittämiskapasiteettia niin, että Espanjan kaasumarkkinat voidaan yhdentää täysimääräisesti Euroopan markkinoihin; varmistaa rautatiesektorilla, että uusi infrastruktuurin yhdennetty ylläpitäjä pysyy riippumattomana vakiintuneeseen toimijaan nähden, ja toteuttaa toimenpiteitä kotimaan matkustajaliikenteen avaamiseksi kilpailulle tulevien direktiivien säännösten ja niissä vahvistetun aikataulun mukaisesti.

| 5. | vähentää työn verorasitusta ja tehostaa toimia verojärjestelmän yksinkertaistamiseksi ja tehostamiseksi; toteuttaa tätä varten vuoden 2015 talousarviosta alkaen toimenpiteitä, joilla poistetaan tehottomat henkilö- ja yritystuloverohyvitykset äskettäin tehtyjen arviointien ja Assises de la fiscalité -aloitteen perusteella, ja alentaa samalla lakisääteisiä veroasteita; toteuttaa lisätoimenpiteitä poistaakseen velanoton suosimisen yritysverotuksessa; laajentaa veropohjaa erityisesti kulutusverojen suuntaan; sekä poistaa asteittain ympäristön kannalta haitalliset tuet; |
| --- | --- |

5.

vähentää työn verorasitusta ja tehostaa toimia verojärjestelmän yksinkertaistamiseksi ja tehostamiseksi; toteuttaa tätä varten vuoden 2015 talousarviosta alkaen toimenpiteitä, joilla poistetaan tehottomat henkilö- ja yritystuloverohyvitykset äskettäin tehtyjen arviointien ja Assises de la fiscalité -aloitteen perusteella, ja alentaa samalla lakisääteisiä veroasteita; toteuttaa lisätoimenpiteitä poistaakseen velanoton suosimisen yritysverotuksessa; laajentaa veropohjaa erityisesti kulutusverojen suuntaan; sekä poistaa asteittain ympäristön kannalta haitalliset tuet;

| 6. | toteuttaa lisätoimia työmarkkinoiden jäykkyyksien ja segmentoitumisen torjumiseksi, erityisesti toimenpiteitä työpaikkojen säilyttämistä koskevien sopimusten (accords de maintien de l'emploi) edellytysten uudistamiseksi, jotta vaikeuksissa olevat yritykset käyttäisivät niitä enemmän; toteuttaa lisätoimenpiteitä työttömyysetuusjärjestelmän uudistamiseksi yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa, jotta voidaan taata järjestelmän kestävyys ja samalla varmistaa, että se tarjoaa riittävät kannustimet palata työelämään; varmistaa, että ikääntyneet työntekijät saavat asianmukaista neuvontaa ja koulutusta, ja arvioi uudelleen heihin sovellettavia erityisiä työttömyysetuusjärjestelyjä ottaen huomioon heidän tilanteensa työmarkkinoilla; |
| --- | --- |

6.

toteuttaa lisätoimia työmarkkinoiden jäykkyyksien ja segmentoitumisen torjumiseksi, erityisesti toimenpiteitä työpaikkojen säilyttämistä koskevien sopimusten (accords de maintien de l'emploi) edellytysten uudistamiseksi, jotta vaikeuksissa olevat yritykset käyttäisivät niitä enemmän; toteuttaa lisätoimenpiteitä työttömyysetuusjärjestelmän uudistamiseksi yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa, jotta voidaan taata järjestelmän kestävyys ja samalla varmistaa, että se tarjoaa riittävät kannustimet palata työelämään; varmistaa, että ikääntyneet työntekijät saavat asianmukaista neuvontaa ja koulutusta, ja arvioi uudelleen heihin sovellettavia erityisiä työttömyysetuusjärjestelyjä ottaen huomioon heidän tilanteensa työmarkkinoilla;

| 7. | jatkaa ammatillisen koulutuksen uudistamista, toteuttaa oppivelvollisuuskoulutuksen uudistuksen ja toteuttaa lisätoimia koulutuksen alalla esiintyvän epätasa-arvoisuuden vähentämiseksi erityisesti lujittamalla toimenpiteitä varhaisen koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämiseksi; varmistaa, että aktiivinen työmarkkinapolitiikka tukee tehokkaasti kaikkein heikoimmassa asemassa olevia ryhmiä; parantaa siirtymistä koulusta työelämään erityisesti tehostamalla toimenpiteitä oppisopimuskoulutuksen kehittämiseksi edelleen, kiinnittäen huomiota varsinkin matalan osaamistason työntekijöihin. |
| --- | --- |

7.

jatkaa ammatillisen koulutuksen uudistamista, toteuttaa oppivelvollisuuskoulutuksen uudistuksen ja toteuttaa lisätoimia koulutuksen alalla esiintyvän epätasa-arvoisuuden vähentämiseksi erityisesti lujittamalla toimenpiteitä varhaisen koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämiseksi; varmistaa, että aktiivinen työmarkkinapolitiikka tukee tehokkaasti kaikkein heikoimmassa asemassa olevia ryhmiä; parantaa siirtymistä koulusta työelämään erityisesti tehostamalla toimenpiteitä oppisopimuskoulutuksen kehittämiseksi edelleen, kiinnittäen huomiota varsinkin matalan osaamistason työntekijöihin.

Tehty Brysselissä 8 päivänä heinäkuuta 2014.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

P. C. PADOAN

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Pidetty voimassa vuodelle 2014 jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista 6 päivänä toukokuuta 2014 annetulla neuvoston päätöksellä 2014/322/EU (EUVL L 165, 4.6.2014, s. 49).

3

(4)  EUVL C 217, 30.7.2013, s. 27.

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 473/2013, annettu 21 päivänä toukokuuta 2013, alustavien talousarviosuunnitelmien seurantaa ja arviointia sekä euroalueen jäsenvaltioiden liiallisen alijäämän tilanteen korjaamisen varmistamista koskevista yhteisistä säännöksistä (EUVL L 140, 27.5.2013, s. 11).

5

(6)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

6

(7)  Katso tämän virallisen lehden sivu 141.

7

---

| 29.7.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 247/50 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 247/50

---

NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014,

Kroatian vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Kroatian vuoden 2014 lähentymisohjelmasta

2014/C 247/10

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin suosituksen,

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi työllisyys- ja kasvustrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia kestävään kasvuun ja parantaa sen kilpailukykyä. |
| --- | --- |

(1)

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi työllisyys- ja kasvustrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia kestävään kasvuun ja parantaa sen kilpailukykyä.

| (2) | Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (3). Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (3). Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.

| (3) | Jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

(3)

Jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon.

| (4) | Kroatia osallistui vuonna 2013 eurooppalaiseen ohjausjaksoon vapaaehtoisesti ja epävirallisesti toimittamalla komissiolle talousohjelman. Maakohtaisia suosituksia ei annettu. Neuvosto antoi 21 päivänä kesäkuuta 2013 päätelmät, joissa se totesi suhtautuvansa myönteisesti Kroatian talousohjelmaan. Neuvosto korosti, että Kroatian odotetaan edistyvän kohti vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten täyttämistä. Sen on siirryttävä uskottavalle vakauttamisuralle sekä turvattavalla samalla kasvua edistävät menot ja varmistettava EU:lta saatavia varoja täydentävä yhteisrahoitus. |
| --- | --- |

(4)

Kroatia osallistui vuonna 2013 eurooppalaiseen ohjausjaksoon vapaaehtoisesti ja epävirallisesti toimittamalla komissiolle talousohjelman. Maakohtaisia suosituksia ei annettu. Neuvosto antoi 21 päivänä kesäkuuta 2013 päätelmät, joissa se totesi suhtautuvansa myönteisesti Kroatian talousohjelmaan. Neuvosto korosti, että Kroatian odotetaan edistyvän kohti vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten täyttämistä. Sen on siirryttävä uskottavalle vakauttamisuralle sekä turvattavalla samalla kasvua edistävät menot ja varmistettava EU:lta saatavia varoja täydentävä yhteisrahoitus.

| (5) | Komissio hyväksyi 13 päivänä marraskuuta 2013 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2014 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi niin ikään 13 päivänä marraskuuta 2013 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Kroatia kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. |
| --- | --- |

(5)

Komissio hyväksyi 13 päivänä marraskuuta 2013 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2014 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi niin ikään 13 päivänä marraskuuta 2013 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Kroatia kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

| (6) | Eurooppa-neuvosto hyväksyi 20 päivänä joulukuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa. |
| --- | --- |

(6)

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 20 päivänä joulukuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa.

| (7) | Komissio julkaisi 5 päivänä maaliskuuta 2014 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laaditun Kroatiaa koskevan perusteellisen tarkastelun tulokset. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Kroatian makrotaloudessa on liiallisia epätasapainotiloja, jotka edellyttävät erityistä seurantaa ja vahvoja politiikkatoimia. Erityisesti politiikkatoimia edellyttävät huomattavasta ulkomaanvelasta johtuvat heikkoudet, heikentyvä vientitulos, voimakkaasti velkaantuneet yritykset ja nopeasti kasvava julkinen velka, kun taustana on vähäinen kasvu ja heikko sopeutuskyky. |
| --- | --- |

(7)

Komissio julkaisi 5 päivänä maaliskuuta 2014 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laaditun Kroatiaa koskevan perusteellisen tarkastelun tulokset. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Kroatian makrotaloudessa on liiallisia epätasapainotiloja, jotka edellyttävät erityistä seurantaa ja vahvoja politiikkatoimia. Erityisesti politiikkatoimia edellyttävät huomattavasta ulkomaanvelasta johtuvat heikkoudet, heikentyvä vientitulos, voimakkaasti velkaantuneet yritykset ja nopeasti kasvava julkinen velka, kun taustana on vähäinen kasvu ja heikko sopeutuskyky.

| (8) | Kroatia toimitti vuoden 2014 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2014 lähentymisohjelmansa 24 päivänä huhtikuuta 2014. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. |
| --- | --- |

(8)

Kroatia toimitti vuoden 2014 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2014 lähentymisohjelmansa 24 päivänä huhtikuuta 2014. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

| (9) | Vuoden 2014 lähentymisohjelman mukaisen julkisen talouden strategian tavoitteena on korjata liiallinen alijäämä vuoteen 2016 mennessä ja palata samalla kestävälle kasvu-uralle. Tavoite ennustetaan saavutettavan supistamalla alijäämää jatkuvasti siten, että 4,9 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2013 päästään alle 3 prosenttiin vuoteen 2016 mennessä, joka on liiallisen alijäämän korjaamiselle asetettu määräaika. Lähentymisohjelmassa ennustetaan, että julkisen talouden velka on suurimmillaan noin 72 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014. Se supistuu hieman seuraavana vuonna ja pysyy sen jälkeen tällä tasolla. Lähentymisohjelman julkisen talouden kehitysarvion perustana oleva makrotalouden skenaario on optimistinen koko ohjelmakauden ajan. Lähentymisohjelman skenaarion mukaan BKT pysyy muuttumattomana vuonna 2014 ja sen ennustetaan kasvavan hieman eli 1,2 prosenttia vuonna 2015. Komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen mukaan BKT:n arvioidaan kuitenkin supistuvan 0,6 prosenttia vuonna 2014 ja kasvavan 0,7 prosenttia vuonna 2015. Lähentymisohjelman talousarvioennusteen luvut poikkeavat Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmän standardeista, minkä vuoksi aikaisemmat tiedot ja makrotalouden skenaario eivät ole keskenään yhteneväisiä ja kunnollinen vertailu komission kevään 2014 talousennusteeseen on vaikeaa. Lähentymisohjelmassa ei myöskään kuvailla riittävän yksityiskohtaisesti vuosiksi 2015 ja 2016 kaavailtuja vakauttamistoimenpiteitä, varsinkaan menopuolen osalta. Komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen mukaan kokonaisrahoitusaseman odotetaan saavuttavan 3,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja 3,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Kun näihin ennusteisiin on tehty tarvittavat mukautukset, jotta ne ovat vertailukelpoisia liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä asetettujen tavoitteiden kanssa (eli poistetaan toisen pilarin eläkevarojen siirron vaikutus), komissio ennustaa alijäämän olevan 4,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja 3,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015.
  Koska lähentymisohjelma on ensimmäinen selvitys toimista, joita viranomaiset ovat toteuttaneet liiallista alijäämää koskevan menettelyn aloittamisen jälkeen 28 päivänä tammikuuta 2014, komissio arvioi Kroatian toteuttamia toimia 2 päivänä kesäkuuta 2014 julkaistavassa tiedonannossa. Vuonna 2014 tavoite ennustetaan saavutettavan, mutta vuonna 2015 alijäämän odotetaan jäävän jonkin verran tavoitetta suuremmaksi. Julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman parannus jää hienoisesti edellytetystä muutoksesta sekä vuonna 2014 että 2015. Mukautetun rakenteellisen rahoitusaseman muutos jää alle suositustason, mutta päätösperäisten toimenpiteiden määrän perusteella tavoite arvioidaan saavutettavan sekä vuonna 2014 että 2015. Jotta vakauttamisen kielteisiä vaikutuksia kasvuun voidaan vähentää ja vakauttamisen kestävyyttä lisätä, Kroatian on kiinnitettävä enemmän huomiota toimenpiteiden laatuun ja siirryttävä menoperusteisiin toimenpiteisiin. Neuvosto katsoo lähentymisohjelman arvioinnin ja komission ennusteen perusteella asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisesti, että vaikka Kroatia on toteuttanut tuloksellisia toimia 30 päivään huhtikuuta 2014 mennessä korjatakseen liiallisen alijäämänsä suosituksen mukaisesti, lisätoimet ovat tarpeen, jotta se voi noudattaa liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä annettua suositusta korjata liiallinen alijäämä vuoteen 2016 mennessä ja varmistaa korjauksen uskottavuus. |
| --- | --- |

(9)

Vuoden 2014 lähentymisohjelman mukaisen julkisen talouden strategian tavoitteena on korjata liiallinen alijäämä vuoteen 2016 mennessä ja palata samalla kestävälle kasvu-uralle. Tavoite ennustetaan saavutettavan supistamalla alijäämää jatkuvasti siten, että 4,9 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2013 päästään alle 3 prosenttiin vuoteen 2016 mennessä, joka on liiallisen alijäämän korjaamiselle asetettu määräaika. Lähentymisohjelmassa ennustetaan, että julkisen talouden velka on suurimmillaan noin 72 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014. Se supistuu hieman seuraavana vuonna ja pysyy sen jälkeen tällä tasolla. Lähentymisohjelman julkisen talouden kehitysarvion perustana oleva makrotalouden skenaario on optimistinen koko ohjelmakauden ajan. Lähentymisohjelman skenaarion mukaan BKT pysyy muuttumattomana vuonna 2014 ja sen ennustetaan kasvavan hieman eli 1,2 prosenttia vuonna 2015. Komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen mukaan BKT:n arvioidaan kuitenkin supistuvan 0,6 prosenttia vuonna 2014 ja kasvavan 0,7 prosenttia vuonna 2015. Lähentymisohjelman talousarvioennusteen luvut poikkeavat Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmän standardeista, minkä vuoksi aikaisemmat tiedot ja makrotalouden skenaario eivät ole keskenään yhteneväisiä ja kunnollinen vertailu komission kevään 2014 talousennusteeseen on vaikeaa. Lähentymisohjelmassa ei myöskään kuvailla riittävän yksityiskohtaisesti vuosiksi 2015 ja 2016 kaavailtuja vakauttamistoimenpiteitä, varsinkaan menopuolen osalta. Komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen mukaan kokonaisrahoitusaseman odotetaan saavuttavan 3,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja 3,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Kun näihin ennusteisiin on tehty tarvittavat mukautukset, jotta ne ovat vertailukelpoisia liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä asetettujen tavoitteiden kanssa (eli poistetaan toisen pilarin eläkevarojen siirron vaikutus), komissio ennustaa alijäämän olevan 4,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja 3,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015.

Koska lähentymisohjelma on ensimmäinen selvitys toimista, joita viranomaiset ovat toteuttaneet liiallista alijäämää koskevan menettelyn aloittamisen jälkeen 28 päivänä tammikuuta 2014, komissio arvioi Kroatian toteuttamia toimia 2 päivänä kesäkuuta 2014 julkaistavassa tiedonannossa. Vuonna 2014 tavoite ennustetaan saavutettavan, mutta vuonna 2015 alijäämän odotetaan jäävän jonkin verran tavoitetta suuremmaksi. Julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman parannus jää hienoisesti edellytetystä muutoksesta sekä vuonna 2014 että 2015. Mukautetun rakenteellisen rahoitusaseman muutos jää alle suositustason, mutta päätösperäisten toimenpiteiden määrän perusteella tavoite arvioidaan saavutettavan sekä vuonna 2014 että 2015. Jotta vakauttamisen kielteisiä vaikutuksia kasvuun voidaan vähentää ja vakauttamisen kestävyyttä lisätä, Kroatian on kiinnitettävä enemmän huomiota toimenpiteiden laatuun ja siirryttävä menoperusteisiin toimenpiteisiin. Neuvosto katsoo lähentymisohjelman arvioinnin ja komission ennusteen perusteella asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisesti, että vaikka Kroatia on toteuttanut tuloksellisia toimia 30 päivään huhtikuuta 2014 mennessä korjatakseen liiallisen alijäämänsä suosituksen mukaisesti, lisätoimet ovat tarpeen, jotta se voi noudattaa liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä annettua suositusta korjata liiallinen alijäämä vuoteen 2016 mennessä ja varmistaa korjauksen uskottavuus.

| (10) | Julkisen talouden vakauttamistoimenpiteet olisi kohdistettava julkisen talouden laadun parantamiseen, jotta voidaan tehostaa etenkin palkka-, sosiaaliturva- ja avustusmenoja ja saavuttaa kasvua edistävien menojen ja investointien, myös unionin rahoittamien hankkeiden, priorisoinnin edellyttämä riittävä julkisen talouden liikkumavara. Kroatia on toteuttanut viime vuosina merkittäviä julkisen talouden kehykseen liittyviä uudistuksia. Julkisen talouden suunnittelussa, menojen tuloksellisessa valvonnassa ja budjettirajoitteiden johdonmukaisessa soveltamisessa on kuitenkin edelleen puutteita, jotka vaikuttavat kielteisesti finanssipolitiikkaan. Vaikka finanssipoliittisia sääntöjä on muutettu hiljattain, niitä olisi edelleen kehitettävä. Julkisen talouden kehyksen tuloksellisuutta heikentävät ennaltaehkäisevän mekanismin puuttuminen, velkasäännön vähäinen noudattaminen ja rakenteellisesti tasapainoista talousarviota koskevan säännön epäselvä muotoilu. Vaikka finanssipoliittisen toimikunnan perustaminen on myönteistä, lisätoimenpiteet ovat kuitenkin tarpeen sen aseman vahvistamiseksi julkisen talouden suunnittelussa ja valvonnassa, erityisesti sen riippumattomuuden lisäämiseksi kaikista talousarvioviranomaisista. |
| --- | --- |

(10)

Julkisen talouden vakauttamistoimenpiteet olisi kohdistettava julkisen talouden laadun parantamiseen, jotta voidaan tehostaa etenkin palkka-, sosiaaliturva- ja avustusmenoja ja saavuttaa kasvua edistävien menojen ja investointien, myös unionin rahoittamien hankkeiden, priorisoinnin edellyttämä riittävä julkisen talouden liikkumavara. Kroatia on toteuttanut viime vuosina merkittäviä julkisen talouden kehykseen liittyviä uudistuksia. Julkisen talouden suunnittelussa, menojen tuloksellisessa valvonnassa ja budjettirajoitteiden johdonmukaisessa soveltamisessa on kuitenkin edelleen puutteita, jotka vaikuttavat kielteisesti finanssipolitiikkaan. Vaikka finanssipoliittisia sääntöjä on muutettu hiljattain, niitä olisi edelleen kehitettävä. Julkisen talouden kehyksen tuloksellisuutta heikentävät ennaltaehkäisevän mekanismin puuttuminen, velkasäännön vähäinen noudattaminen ja rakenteellisesti tasapainoista talousarviota koskevan säännön epäselvä muotoilu. Vaikka finanssipoliittisen toimikunnan perustaminen on myönteistä, lisätoimenpiteet ovat kuitenkin tarpeen sen aseman vahvistamiseksi julkisen talouden suunnittelussa ja valvonnassa, erityisesti sen riippumattomuuden lisäämiseksi kaikista talousarvioviranomaisista.

| (11) | Kroatian haasteena on toteuttaa julkisen talouden vakauttamistoimia haittaamatta kilpailukykyä ja talouden elpymisnäkymiä. Tätä taustaa vasten julkisen talouden tulopuolta rajoittaa se, että veroperusteet, jotka tarjoavat vakaat verotulot ja joiden kasvua vääristävä vaikutus on vähäinen, on määritelty kapeasti. Kansallisessa uudistusohjelmassa ilmoitetaan suunnitelmasta ottaa juokseva kiinteistövero käyttöön vuonna 2016, mutta sen toimintamallia, veroperuste mukaan lukien, ei ole vielä täsmennetty. Kroatia on myös päättänyt toteuttaa toimenpiteitä verosäännösten noudattamisen parantamiseksi karsimalla harmaata taloutta. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi on toteutettu toimenpiteitä. Julkisen talouden käteisrekisterien vähittäinen käyttöönotto on lisännyt verotuloja, koska liiketoimien valvontaa on lisätty. Verohallinnon organisaatiouudistuksen odotetaan lisäävän veronkannon tehokkuutta ja vaikuttavuutta samalla kun se vähentää veronmaksajille verosäännösten noudattamisesta aiheutuvia rasitteita. Kun otetaan huomioon julkisen talouden vakauttamistarpeet ja tiedot, jotka osoittavat, että veroja on huomattava määrä kantamatta, veronkannon tehostamiseen näyttää kuitenkin olevan aihetta. Verosäännösten noudattamisen parantamiseksi tarvitaan jatkuvia toimenpiteitä, joilla veromaksajille tarjotaan lisää sähköisiä viranomaispalveluja. |
| --- | --- |

(11)

Kroatian haasteena on toteuttaa julkisen talouden vakauttamistoimia haittaamatta kilpailukykyä ja talouden elpymisnäkymiä. Tätä taustaa vasten julkisen talouden tulopuolta rajoittaa se, että veroperusteet, jotka tarjoavat vakaat verotulot ja joiden kasvua vääristävä vaikutus on vähäinen, on määritelty kapeasti. Kansallisessa uudistusohjelmassa ilmoitetaan suunnitelmasta ottaa juokseva kiinteistövero käyttöön vuonna 2016, mutta sen toimintamallia, veroperuste mukaan lukien, ei ole vielä täsmennetty. Kroatia on myös päättänyt toteuttaa toimenpiteitä verosäännösten noudattamisen parantamiseksi karsimalla harmaata taloutta. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi on toteutettu toimenpiteitä. Julkisen talouden käteisrekisterien vähittäinen käyttöönotto on lisännyt verotuloja, koska liiketoimien valvontaa on lisätty. Verohallinnon organisaatiouudistuksen odotetaan lisäävän veronkannon tehokkuutta ja vaikuttavuutta samalla kun se vähentää veronmaksajille verosäännösten noudattamisesta aiheutuvia rasitteita. Kun otetaan huomioon julkisen talouden vakauttamistarpeet ja tiedot, jotka osoittavat, että veroja on huomattava määrä kantamatta, veronkannon tehostamiseen näyttää kuitenkin olevan aihetta. Verosäännösten noudattamisen parantamiseksi tarvitaan jatkuvia toimenpiteitä, joilla veromaksajille tarjotaan lisää sähköisiä viranomaispalveluja.

| (12) | Kroatia on toteuttanut toimenpiteitä parantaakseen eläkkeiden kestävyyttä ja riittävyyttä. Marraskuusta 2010 alkaen on asteittain nostettu lakisääteistä eläkeikää ja varhaiseläkeikää ja pidennetty naisten eläkeoikeuteen vaikuttavaa aikaa, ja ne on tarkoitus saada yhdenmukaistettua täysin vuoteen 2030 mennessä. Joulukuussa 2013 hyväksytyt eläkevakuutuslain muutokset korottavat lakisääteisen eläkeiän 65 vuodesta 67 vuoteen ja varhaiseläkeiän 60 vuodesta 62 vuoteen. Korotus tulee kuitenkin voimaan vasta vuodesta 2031 alkaen, mikä ei ole riittävän kunnianhimoista väestönkehitys huomioiden. Huolimatta viime vuosina toteutetuista uudistuksista, varhaiseläkkeelle jäämiseen on edelleen monenlaisia mahdollisuuksia. Kun poikkeusten laajuus otetaan huomioon, varhaisesta eläkkeellesiirtymisestä aiheutuvat eläkkeen supistukset ja myöhäisestä eläkkeellesiirtymisestä saatavat lisät eivät juuri kannusta työskentelemään lakisääteiseen eläkeikään asti. Tämä vaikuttaa kielteisesti työvoiman tarjontaan ja eläkejärjestelmän kestävyyteen. Teknisen rikostutkinnan asiantuntijaelintä koskeva laki hyväksyttiin vuonna 2013, ja sen tarkoituksena on auttaa rajoittamaan liiallista työkyvyttömyyseläkkeelle siirtymistä ja vähentää petoksia yhdenmukaistamalla työkyvyttömyyden arviointia. Tällä voidaan yhdessä tarkastusten lisäämisen kanssa puuttua selkeään ongelmaan, mutta menovaikutukset riippuvat siitä, miten toimenpiteet toteutetaan ja missä määrin päätösten täytäntöönpanoa valvotaan. Erityisiin eläkejärjestelmiin kuuluvia, tietyn kynnysarvon ylittäviä eläkkeitä on tilapäisesti leikattu 10 prosenttia ja niiden indeksikorjaukset on sidottu BKT:n kasvuun. Huolimatta viimeaikaisista yrityksistä vähentää menoja ja lisätä läpinäkyvyyttä, erityisiin eläkejärjestelmiin kuuluvien eläkkeiden lähentäminen yleisiin sääntöihin on tapahtunut hitaasti sekä aikataulun että laajuuden osalta, ja edistyminen on kokonaisuudessaan edelleen vähäistä. |
| --- | --- |

(12)

Kroatia on toteuttanut toimenpiteitä parantaakseen eläkkeiden kestävyyttä ja riittävyyttä. Marraskuusta 2010 alkaen on asteittain nostettu lakisääteistä eläkeikää ja varhaiseläkeikää ja pidennetty naisten eläkeoikeuteen vaikuttavaa aikaa, ja ne on tarkoitus saada yhdenmukaistettua täysin vuoteen 2030 mennessä. Joulukuussa 2013 hyväksytyt eläkevakuutuslain muutokset korottavat lakisääteisen eläkeiän 65 vuodesta 67 vuoteen ja varhaiseläkeiän 60 vuodesta 62 vuoteen. Korotus tulee kuitenkin voimaan vasta vuodesta 2031 alkaen, mikä ei ole riittävän kunnianhimoista väestönkehitys huomioiden. Huolimatta viime vuosina toteutetuista uudistuksista, varhaiseläkkeelle jäämiseen on edelleen monenlaisia mahdollisuuksia. Kun poikkeusten laajuus otetaan huomioon, varhaisesta eläkkeellesiirtymisestä aiheutuvat eläkkeen supistukset ja myöhäisestä eläkkeellesiirtymisestä saatavat lisät eivät juuri kannusta työskentelemään lakisääteiseen eläkeikään asti. Tämä vaikuttaa kielteisesti työvoiman tarjontaan ja eläkejärjestelmän kestävyyteen. Teknisen rikostutkinnan asiantuntijaelintä koskeva laki hyväksyttiin vuonna 2013, ja sen tarkoituksena on auttaa rajoittamaan liiallista työkyvyttömyyseläkkeelle siirtymistä ja vähentää petoksia yhdenmukaistamalla työkyvyttömyyden arviointia. Tällä voidaan yhdessä tarkastusten lisäämisen kanssa puuttua selkeään ongelmaan, mutta menovaikutukset riippuvat siitä, miten toimenpiteet toteutetaan ja missä määrin päätösten täytäntöönpanoa valvotaan. Erityisiin eläkejärjestelmiin kuuluvia, tietyn kynnysarvon ylittäviä eläkkeitä on tilapäisesti leikattu 10 prosenttia ja niiden indeksikorjaukset on sidottu BKT:n kasvuun. Huolimatta viimeaikaisista yrityksistä vähentää menoja ja lisätä läpinäkyvyyttä, erityisiin eläkejärjestelmiin kuuluvien eläkkeiden lähentäminen yleisiin sääntöihin on tapahtunut hitaasti sekä aikataulun että laajuuden osalta, ja edistyminen on kokonaisuudessaan edelleen vähäistä.

| (13) | Terveydenhuoltoalan tulokset ovat kohtuullisen hyviä ja hoitopalveluja on saatavilla, vaikkakin alueiden välillä on eroja, mutta järjestelmä aiheuttaa merkittäviä paineita julkiselle taloudelle. Viranomaiset ovat kartoittaneet korjattavia sairaalaverkoston tehottomuustekijöitä. Maaliskuussa 2014 esitetty sairaalahoidon uudelleenorganisointia koskeva yleissuunnitelma sisältää kustannustehokkuutta parantavia toimenpiteitä, kuten sairaalaverkoston rationalisointi, sairaalassaoloajan keskimääräisen keston lyhentäminen, sairaalapaikkojen parempi kohdentaminen, myös pitkäaikaishoidon osalta, ja lisämuutokset sairaaloiden rahoitusjärjestelyissä. Vahvat seuranta- ja täytäntöönpanovalmiudet niin sairaaloissa kuin keskushallinnon tasolla olisi varmistettava, jotta suunnitelma voidaan käytännössä toteuttaa. Pitkäaikaishoidolle on ominaista palvelujen hajautuminen sekä terveydenhuolto- että sosiaaliturvajärjestelmien piiriin, virallisen hoidon alhaiset kattavuusluvut, hoitopalvelujen tarjoamisen korkeat kustannukset ja pitkät potilasjonot. |
| --- | --- |

(13)

Terveydenhuoltoalan tulokset ovat kohtuullisen hyviä ja hoitopalveluja on saatavilla, vaikkakin alueiden välillä on eroja, mutta järjestelmä aiheuttaa merkittäviä paineita julkiselle taloudelle. Viranomaiset ovat kartoittaneet korjattavia sairaalaverkoston tehottomuustekijöitä. Maaliskuussa 2014 esitetty sairaalahoidon uudelleenorganisointia koskeva yleissuunnitelma sisältää kustannustehokkuutta parantavia toimenpiteitä, kuten sairaalaverkoston rationalisointi, sairaalassaoloajan keskimääräisen keston lyhentäminen, sairaalapaikkojen parempi kohdentaminen, myös pitkäaikaishoidon osalta, ja lisämuutokset sairaaloiden rahoitusjärjestelyissä. Vahvat seuranta- ja täytäntöönpanovalmiudet niin sairaaloissa kuin keskushallinnon tasolla olisi varmistettava, jotta suunnitelma voidaan käytännössä toteuttaa. Pitkäaikaishoidolle on ominaista palvelujen hajautuminen sekä terveydenhuolto- että sosiaaliturvajärjestelmien piiriin, virallisen hoidon alhaiset kattavuusluvut, hoitopalvelujen tarjoamisen korkeat kustannukset ja pitkät potilasjonot.

| (14) | Työllisyystaso ja aktiivisen väestön osuus ovat unionin alhaisimpia, erityisesti nuorten ja ikääntyneiden osalta. Suhdannekehityksen lisäksi tämä työmarkkinatilanne johtuu osittain myös institutionaalisista ja poliittisista tekijöistä. Kroatia on alkanut toteuttaa työmarkkinauudistuksia lisätäkseen työmarkkinoiden joustavuutta. Uudistuksen ensimmäinen vaihe saatiin päätökseen vuonna 2013, ja siinä keskityttiin määräaikaisia työsopimuksia koskevaan lainsäädäntöön. Hallitus hyväksyi tammikuussa 2014 toisen lakiesityksen, jossa esitetään irtisanomiskustannusten pienentämistä lyhentämällä ja yksinkertaistamalla menettelyjä ja lisäämällä työaikajoustoa. Lisäksi on tarkoitus ottaa käyttöön joustavampia työllistämistapoja, kuten osa-aikaiset työsopimukset. Nämä muutokset saattaisivat Kroatian pääosin samalle tasolle muiden siihen verrattavien maiden kanssa työsuhdeturvaindeksin osalta. Vaikka näillä uudistuksilla odotetaan olevan myönteisiä vaikutuksia yleiseen työllisyystasoon, ne myös lisäävät työmarkkinoiden segmentoitumisriskiä ja määräaikaisten työsopimusten lisääntymisen riskiä. Palkanasetannasta vastaaviin instituutioihin ei ole toistaiseksi suunnitteilla muutoksia huolimatta Kroatian poikkeuksellisesta tilanteesta, jossa yhdistyvät suhteellisen korkeat keskipalkat ja erittäin alhainen työllisyysaste. Vaikka työttömyys on edelleen kasvussa, työmarkkinoille pääsyn parantamisen ja siellä pidempään pysymisen mahdollistaviin aktiivisiin työmarkkinapoliittisiin toimenpiteisiin liittyvät menot ja toimenpiteiden kattavuus ovat edelleen keskiarvon alapuolella, erityisesti nuorten, pitkäaikaistyöttömien ja ikääntyneiden työntekijöiden osalta. Kroatian julkisten työvoimapalvelujen hallinnollisiin valmiuksiin kohdistuu kovia paineita myös alueellisella tasolla. Kroatiassa ei ole yleistä järjestelmää, jolla seurattaisiin ja arvioitaisiin työmarkkinoiden kehitystä ja tarpeita (johon kuuluu myös osaamistarpeiden ennakointi), eikä aktiivisia työmarkkinapoliittisia toimenpiteitä myöskään arvioida säännöllisesti. Pimeän palkkatyön osuus on myös suuri. |
| --- | --- |

(14)

Työllisyystaso ja aktiivisen väestön osuus ovat unionin alhaisimpia, erityisesti nuorten ja ikääntyneiden osalta. Suhdannekehityksen lisäksi tämä työmarkkinatilanne johtuu osittain myös institutionaalisista ja poliittisista tekijöistä. Kroatia on alkanut toteuttaa työmarkkinauudistuksia lisätäkseen työmarkkinoiden joustavuutta. Uudistuksen ensimmäinen vaihe saatiin päätökseen vuonna 2013, ja siinä keskityttiin määräaikaisia työsopimuksia koskevaan lainsäädäntöön. Hallitus hyväksyi tammikuussa 2014 toisen lakiesityksen, jossa esitetään irtisanomiskustannusten pienentämistä lyhentämällä ja yksinkertaistamalla menettelyjä ja lisäämällä työaikajoustoa. Lisäksi on tarkoitus ottaa käyttöön joustavampia työllistämistapoja, kuten osa-aikaiset työsopimukset. Nämä muutokset saattaisivat Kroatian pääosin samalle tasolle muiden siihen verrattavien maiden kanssa työsuhdeturvaindeksin osalta. Vaikka näillä uudistuksilla odotetaan olevan myönteisiä vaikutuksia yleiseen työllisyystasoon, ne myös lisäävät työmarkkinoiden segmentoitumisriskiä ja määräaikaisten työsopimusten lisääntymisen riskiä. Palkanasetannasta vastaaviin instituutioihin ei ole toistaiseksi suunnitteilla muutoksia huolimatta Kroatian poikkeuksellisesta tilanteesta, jossa yhdistyvät suhteellisen korkeat keskipalkat ja erittäin alhainen työllisyysaste. Vaikka työttömyys on edelleen kasvussa, työmarkkinoille pääsyn parantamisen ja siellä pidempään pysymisen mahdollistaviin aktiivisiin työmarkkinapoliittisiin toimenpiteisiin liittyvät menot ja toimenpiteiden kattavuus ovat edelleen keskiarvon alapuolella, erityisesti nuorten, pitkäaikaistyöttömien ja ikääntyneiden työntekijöiden osalta. Kroatian julkisten työvoimapalvelujen hallinnollisiin valmiuksiin kohdistuu kovia paineita myös alueellisella tasolla. Kroatiassa ei ole yleistä järjestelmää, jolla seurattaisiin ja arvioitaisiin työmarkkinoiden kehitystä ja tarpeita (johon kuuluu myös osaamistarpeiden ennakointi), eikä aktiivisia työmarkkinapoliittisia toimenpiteitä myöskään arvioida säännöllisesti. Pimeän palkkatyön osuus on myös suuri.

| (15) | Nuorten työmarkkinatilanne on erityisen huolestuttava, sillä nuorisotyöttömyys on lisääntynyt merkittävästi, ja työttömyysaste oli lähes 50 prosenttia vuonna 2013. Samalla sellaisten nuorten osuus, jotka eivät ole koulutuksessa tai työelämässä, on kasvussa. Merkittäviä haasteita ovat rekisteröitymättömien nuorten saavuttaminen ja yksityissektorin kannustaminen tarjoamaan enemmän oppisopimuskoulutusta nuorisotakuun tavoitteiden mukaisesti. Kroatialla on myös suuria haasteita koulutuksen alalla, kun tarkastellaan koulutuksen vastaamista työmarkkinoiden tarpeisiin ja tarjottavan koulutuksen laatua kaikilla koulutusaloilla. Keski- ja korkea-asteen koulutus ei sisällä työssäoppimista eikä uraohjausta, ja työnantajien osallisuus ammatillisessa koulutuksessa sekä keski- ja korkea-asteen koulutuksessa on vähäistä. Vastavalmistuneiden työllisyysaste on merkittävästi alhaisempi kuin muualla unionissa. Vanhentunutta ammattikoulutusjärjestelmää ollaan parhaillaan uudistamassa testaamalla uusia opetussuunnitelmia. Kroatialaisten tutkintojen viitekehyksen ja koulutus-, tiede- ja teknologiastrategian täytäntöönpano on kesken, mutta niiden odotetaan parantavan koulutusalan tuloksia ja saattavan koulutuksen vastaamaan paremmin työmarkkinoiden tarpeita. |
| --- | --- |

(15)

Nuorten työmarkkinatilanne on erityisen huolestuttava, sillä nuorisotyöttömyys on lisääntynyt merkittävästi, ja työttömyysaste oli lähes 50 prosenttia vuonna 2013. Samalla sellaisten nuorten osuus, jotka eivät ole koulutuksessa tai työelämässä, on kasvussa. Merkittäviä haasteita ovat rekisteröitymättömien nuorten saavuttaminen ja yksityissektorin kannustaminen tarjoamaan enemmän oppisopimuskoulutusta nuorisotakuun tavoitteiden mukaisesti. Kroatialla on myös suuria haasteita koulutuksen alalla, kun tarkastellaan koulutuksen vastaamista työmarkkinoiden tarpeisiin ja tarjottavan koulutuksen laatua kaikilla koulutusaloilla. Keski- ja korkea-asteen koulutus ei sisällä työssäoppimista eikä uraohjausta, ja työnantajien osallisuus ammatillisessa koulutuksessa sekä keski- ja korkea-asteen koulutuksessa on vähäistä. Vastavalmistuneiden työllisyysaste on merkittävästi alhaisempi kuin muualla unionissa. Vanhentunutta ammattikoulutusjärjestelmää ollaan parhaillaan uudistamassa testaamalla uusia opetussuunnitelmia. Kroatialaisten tutkintojen viitekehyksen ja koulutus-, tiede- ja teknologiastrategian täytäntöönpano on kesken, mutta niiden odotetaan parantavan koulutusalan tuloksia ja saattavan koulutuksen vastaamaan paremmin työmarkkinoiden tarpeita.

| (16) | Korkea työttömyysaste ja alhainen työmarkkinaosuus ovat johtaneet sosiaalisen tilanteen heikentymiseen Kroatiassa. Köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien ihmisten osuus on kasvanut viime vuosina ja on tuntuvasti EU:n keskiarvoa suurempi. Sosiaalietuusjärjestelmän toimintamallin perusteella etuuksien saajien on mahdollista saada päällekkäisiä tulonsiirtoja. Kun etuuksien saajat aloittavat työt, he menettävät osan näistä sosiaalisista tulonsiirroista, mikä heikentää heidän halukkuuttaan siirtyä työmarkkinoille. Sosiaaliturvajärjestelmää olisikin muutettava tehokkaammaksi ja läpinäkyvämmäksi: tällä hetkellä toimeentulotuen ja etuuksien myöntämisestä vastaavat monet viranomaiset ja hallintotasot. Myöntämiskriteereitä ei sovelleta johdonmukaisesti ja päällekkäisyyksiä esiintyy. Vuoden 2013 sosiaaliturvalailla otettiin käyttöön tiukempi tarveharkintaisuus ja yhdistettiin neljä etuutta (yli 70:stä kansallisella tasolla myönnettävästä etuudesta, joihin sisältyy myös tiettyihin ryhmiin kohdistettuja etuuksia) yleiseksi vähimmäistoimeentuloturvaksi. Keskitetty kansallinen asiointipiste, jonka kautta hallinnoidaan kaikkia käteisetuuksia, on tarkoitus ottaa vähitellen käyttöön vuoteen 2016 mennessä. Järjestelmällinen seuranta ja arviointi on kuitenkin vaikeaa, sillä tähän ei ole sisällytetty paikallis- ja aluetason toimeentulotukijärjestelmiä ja ohjelmia eikä erilaisia, tietyille väestöryhmille kohdistettuja muita kuin tarveharkintaisia käteisetuuksia. Vaikka vuoden 2011 jälkeen on toteutettu monia lainsäädäntöuudistuksia, sosiaalietuusjärjestelmällä ei kuitenkaan olla onnistuttu ohjaamaan tuloksellisesti etuuksia niitä eniten tarvitseville. |
| --- | --- |

(16)

Korkea työttömyysaste ja alhainen työmarkkinaosuus ovat johtaneet sosiaalisen tilanteen heikentymiseen Kroatiassa. Köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien ihmisten osuus on kasvanut viime vuosina ja on tuntuvasti EU:n keskiarvoa suurempi. Sosiaalietuusjärjestelmän toimintamallin perusteella etuuksien saajien on mahdollista saada päällekkäisiä tulonsiirtoja. Kun etuuksien saajat aloittavat työt, he menettävät osan näistä sosiaalisista tulonsiirroista, mikä heikentää heidän halukkuuttaan siirtyä työmarkkinoille. Sosiaaliturvajärjestelmää olisikin muutettava tehokkaammaksi ja läpinäkyvämmäksi: tällä hetkellä toimeentulotuen ja etuuksien myöntämisestä vastaavat monet viranomaiset ja hallintotasot. Myöntämiskriteereitä ei sovelleta johdonmukaisesti ja päällekkäisyyksiä esiintyy. Vuoden 2013 sosiaaliturvalailla otettiin käyttöön tiukempi tarveharkintaisuus ja yhdistettiin neljä etuutta (yli 70:stä kansallisella tasolla myönnettävästä etuudesta, joihin sisältyy myös tiettyihin ryhmiin kohdistettuja etuuksia) yleiseksi vähimmäistoimeentuloturvaksi. Keskitetty kansallinen asiointipiste, jonka kautta hallinnoidaan kaikkia käteisetuuksia, on tarkoitus ottaa vähitellen käyttöön vuoteen 2016 mennessä. Järjestelmällinen seuranta ja arviointi on kuitenkin vaikeaa, sillä tähän ei ole sisällytetty paikallis- ja aluetason toimeentulotukijärjestelmiä ja ohjelmia eikä erilaisia, tietyille väestöryhmille kohdistettuja muita kuin tarveharkintaisia käteisetuuksia. Vaikka vuoden 2011 jälkeen on toteutettu monia lainsäädäntöuudistuksia, sosiaalietuusjärjestelmällä ei kuitenkaan olla onnistuttu ohjaamaan tuloksellisesti etuuksia niitä eniten tarvitseville.

| (17) | Liiketoiminnan nykyinen sääntely-ympäristö asettaa Kroatiassa yrityksille raskaita rasitteita, joihin sisältyy myös oikeusvarmuuden puute, päätöksenteon läpinäkymättömyys erityisesti paikallistasolla ja lukuisat veronluonteiset maksut. Lisäksi julkishallinnon vastuualueiden huomattava hajautuminen alue- ja paikallistasolla ja monimutkainen toimivaltajako ministeriöiden ja virastojen välillä keskushallinnon tasolla mutkistavat liiketoimintaa koskevaa päätöksentekoa ja pidentävät hallinnollisia menettelyjä. Keskushallinnon tasolla on otettu käyttöön jäsennelty toimintamalli liiketoiminnan esteiden kartoittamiseksi. Hallintorasitteiden mittaamiseen ei kuitenkaan sovelleta johdonmukaisia menetelmiä, mikä heikentää jo toteutettujen toimenpiteiden vaikutuksia. Nykyinen yritysten käytössä oleva keskitetty asiointipiste tarjoaa vain rajattuja palveluja. Julkisten avustusten ja takausten valvontaa on tarpeen järkeistää ja parantaa; tuettujen yritysten ja henkilöiden keskusrekisterin perustaminen olisi ensimmäinen kehitysaskel. Kroatia on käynnistänyt julkisen hallinnon uudistuksia, joilla lisätään sen hallinnollisia valmiuksia ja parannetaan julkisten palvelujen asiakassuuntautuneisuutta niin suhteessa kansalaisiin kuin yrityksiinkin. Julkishallinnon laatu on kuitenkin edelleen heikko. Eri hallintotasojen välinen koordinointi on vähäistä ja näyttöön perustuvaa poliittista päätöksentekoa ja arviointia käytetään harvoin tai liian muodollisesti. Julkishallinnon uudistusstrategian laatiminen on ensimmäinen askel oikeaan suuntaan. Strategia olisi pantava täytäntöön kaikilla hallintotasoilla. Liittymistä valmistelevan tuen toteutuksesta saadut kokemukset osoittavat, että puutteita on strategisessa suunnittelussa, institutionaalisissa valmiuksissa sekä hankkeiden valmistelussa ja seurannassa. |
| --- | --- |

(17)

Liiketoiminnan nykyinen sääntely-ympäristö asettaa Kroatiassa yrityksille raskaita rasitteita, joihin sisältyy myös oikeusvarmuuden puute, päätöksenteon läpinäkymättömyys erityisesti paikallistasolla ja lukuisat veronluonteiset maksut. Lisäksi julkishallinnon vastuualueiden huomattava hajautuminen alue- ja paikallistasolla ja monimutkainen toimivaltajako ministeriöiden ja virastojen välillä keskushallinnon tasolla mutkistavat liiketoimintaa koskevaa päätöksentekoa ja pidentävät hallinnollisia menettelyjä. Keskushallinnon tasolla on otettu käyttöön jäsennelty toimintamalli liiketoiminnan esteiden kartoittamiseksi. Hallintorasitteiden mittaamiseen ei kuitenkaan sovelleta johdonmukaisia menetelmiä, mikä heikentää jo toteutettujen toimenpiteiden vaikutuksia. Nykyinen yritysten käytössä oleva keskitetty asiointipiste tarjoaa vain rajattuja palveluja. Julkisten avustusten ja takausten valvontaa on tarpeen järkeistää ja parantaa; tuettujen yritysten ja henkilöiden keskusrekisterin perustaminen olisi ensimmäinen kehitysaskel. Kroatia on käynnistänyt julkisen hallinnon uudistuksia, joilla lisätään sen hallinnollisia valmiuksia ja parannetaan julkisten palvelujen asiakassuuntautuneisuutta niin suhteessa kansalaisiin kuin yrityksiinkin. Julkishallinnon laatu on kuitenkin edelleen heikko. Eri hallintotasojen välinen koordinointi on vähäistä ja näyttöön perustuvaa poliittista päätöksentekoa ja arviointia käytetään harvoin tai liian muodollisesti. Julkishallinnon uudistusstrategian laatiminen on ensimmäinen askel oikeaan suuntaan. Strategia olisi pantava täytäntöön kaikilla hallintotasoilla. Liittymistä valmistelevan tuen toteutuksesta saadut kokemukset osoittavat, että puutteita on strategisessa suunnittelussa, institutionaalisissa valmiuksissa sekä hankkeiden valmistelussa ja seurannassa.

| (18) | Heikko ohjaus- ja hallintajärjestelmä vaikuttaa kielteisesti valtion omistamiin tai sen määräysvallassa oleviin yrityksiin, ja julkisen omaisuuden ja yritysten hoidon uuden strategian täytäntöönpano on viivästynyt. Tällä hetkellä hallitusten jäseniä ja johtoa ei valita kilpailuun perustuvassa valintamenettelyssä eikä nimityksiä julkisteta. Vaikka toimenpiteitä korruptiontorjuntakehyksen parantamiseksi on toteutettu, tarvitaan lisää toimia korruption ehkäisemiseksi kaikilla hallintotasoilla. Korruptiontorjuntakehyksestä nykyisin puuttuvia keskeisiä osa-alueita ovat tulokselliset eturistiriitojen tarkastusmenetelmät ja julkisessa tehtävässä toimivien ilmoitukset varallisuudestaan sekä valtion omistamia ja valtion määräysvallassa olevien yrityksiä koskevat erityistakeet. Eturistiriitatilanteita ratkaisevan toimikunnan tarkastusvaltuudet perustuvat muiden viranomaisten toimivaltaan ja ennakoivaan toimintaan. Vaikka julkisten hankintamenettelyjen avoimuuden lisäämisessä on edistytty, riskinarviointityökaluja ei käytetä järjestelmällisesti eikä riskialttiita aloja priorisoida riittävästi. Julkisia hankintoja koskevien sääntöjen tuloksellisen täytäntöönpanon valvontaa on vahvistettava myös tulevaa EU-varojen kohdentamista varten. |
| --- | --- |

(18)

Heikko ohjaus- ja hallintajärjestelmä vaikuttaa kielteisesti valtion omistamiin tai sen määräysvallassa oleviin yrityksiin, ja julkisen omaisuuden ja yritysten hoidon uuden strategian täytäntöönpano on viivästynyt. Tällä hetkellä hallitusten jäseniä ja johtoa ei valita kilpailuun perustuvassa valintamenettelyssä eikä nimityksiä julkisteta. Vaikka toimenpiteitä korruptiontorjuntakehyksen parantamiseksi on toteutettu, tarvitaan lisää toimia korruption ehkäisemiseksi kaikilla hallintotasoilla. Korruptiontorjuntakehyksestä nykyisin puuttuvia keskeisiä osa-alueita ovat tulokselliset eturistiriitojen tarkastusmenetelmät ja julkisessa tehtävässä toimivien ilmoitukset varallisuudestaan sekä valtion omistamia ja valtion määräysvallassa olevien yrityksiä koskevat erityistakeet. Eturistiriitatilanteita ratkaisevan toimikunnan tarkastusvaltuudet perustuvat muiden viranomaisten toimivaltaan ja ennakoivaan toimintaan. Vaikka julkisten hankintamenettelyjen avoimuuden lisäämisessä on edistytty, riskinarviointityökaluja ei käytetä järjestelmällisesti eikä riskialttiita aloja priorisoida riittävästi. Julkisia hankintoja koskevien sääntöjen tuloksellisen täytäntöönpanon valvontaa on vahvistettava myös tulevaa EU-varojen kohdentamista varten.

| (19) | Akordimenettelyn laaja-alaisella soveltamisella vuonna 2013 onnistuttiin jossain määrin puuttumaan yritysten velanmaksuongelmiin monimutkaisten, kalliiden ja pitkäkestoisten konkurssimenettelyjen yhteydessä. Tätä välinettä voitaisiin kuitenkin vahvistaa merkittävästi korjaamalla puutteita, joita ovat esimerkiksi valtion roolin epäselvyys menettelyssä, lisäämällä kauppatuomioistuinten osuutta kanteiden ja asianmukaisten uudelleenjärjestelysuunnitelmien vahvistajana, laajentamalla menettelyn soveltamisalaa, jotta tuloksellinen uudelleenjärjestely olisi mahdollista ennen kuin velallisesta tulee maksukyvytön, ja puuttumalla lainsäädännön täytäntöönpanon ongelmiin. Vaikka oikeuslaitoksen tuloksellisuuden parantamiseksi on toteutettu joitakin uudistuksia, oikeudenkäynnit siviili-, kauppa- ja hallinto-oikeudellisissa riita-asioissa ovat kohtuuttoman pitkiä erityisesti ensimmäisessä oikeusasteessa. Käsittelemättömien tuomioistuinasioiden määrä lisääntyi vuonna 2013, ja se on erittäin suuri erityisesti siviili- ja kauppaoikeuden menettelyissä. Näiden kysymysten ratkaisemiseksi tarvitaan jatkuvia toimenpiteitä, joiden avulla kehitetään ja käytetään oikeanlaisia kannustimia menettelyjen nopeuttamiseen ja tuomioistuimen ulkopuolisen riitojen ratkaisun edistämiseen erityisesti vähäisissä riita-asioissa, sillä kyseiset ongelmat ehkäisevät liiketoimintaa ja vähentävät Kroatian houkuttelevuutta suorien ulkomaisten sijoitusten kohteena. |
| --- | --- |

(19)

Akordimenettelyn laaja-alaisella soveltamisella vuonna 2013 onnistuttiin jossain määrin puuttumaan yritysten velanmaksuongelmiin monimutkaisten, kalliiden ja pitkäkestoisten konkurssimenettelyjen yhteydessä. Tätä välinettä voitaisiin kuitenkin vahvistaa merkittävästi korjaamalla puutteita, joita ovat esimerkiksi valtion roolin epäselvyys menettelyssä, lisäämällä kauppatuomioistuinten osuutta kanteiden ja asianmukaisten uudelleenjärjestelysuunnitelmien vahvistajana, laajentamalla menettelyn soveltamisalaa, jotta tuloksellinen uudelleenjärjestely olisi mahdollista ennen kuin velallisesta tulee maksukyvytön, ja puuttumalla lainsäädännön täytäntöönpanon ongelmiin. Vaikka oikeuslaitoksen tuloksellisuuden parantamiseksi on toteutettu joitakin uudistuksia, oikeudenkäynnit siviili-, kauppa- ja hallinto-oikeudellisissa riita-asioissa ovat kohtuuttoman pitkiä erityisesti ensimmäisessä oikeusasteessa. Käsittelemättömien tuomioistuinasioiden määrä lisääntyi vuonna 2013, ja se on erittäin suuri erityisesti siviili- ja kauppaoikeuden menettelyissä. Näiden kysymysten ratkaisemiseksi tarvitaan jatkuvia toimenpiteitä, joiden avulla kehitetään ja käytetään oikeanlaisia kannustimia menettelyjen nopeuttamiseen ja tuomioistuimen ulkopuolisen riitojen ratkaisun edistämiseen erityisesti vähäisissä riita-asioissa, sillä kyseiset ongelmat ehkäisevät liiketoimintaa ja vähentävät Kroatian houkuttelevuutta suorien ulkomaisten sijoitusten kohteena.

| (20) | Kroatian keskuspankin makrotason vakavaraisuussääntelyssä noudattama varovainen lähestymistapa, erityisesti pääoman määrän osalta, on johtanut siihen, että pankeille on muodostunut hyödylliseksi osoittautunut häiriönsietokyky, kun otetaan huomioon haasteet, joita niille aiheutuu heikosta taloustilanteesta. Kroatian talous kärsii kuitenkin jo kuudetta vuotta taantumasta ja järjestämättömien lainojen määrä on kasvussa, joten pankkien omaisuuserien laatuun liittyy riskejä. Kroatian neljä suurinta pankkia ovat ulkomaalaisomistuksessa, ja on myönteistä, että näiden pankkien tiettyihin salkkuihin sovelletaan uuden yhteisen valvontamekanismin mukaista euroalueen omaisuuserien laadun tarkastelua/stressitestiä. Tämä omaisuuserien tarkastelu ei kuitenkaan sisällä eräitä Kroatian näkökulmasta erittäin keskeisiä salkkuja, koska salkut valitaan pankin konsernitason merkittävyyden perusteella. Lisäksi tarkastelun ulkopuolelle jäävät keskikokoiset ja pienemmät pankit, joiden pääomataso saattaa olla alhaisempi ja omaisuuserien laatu heikompi mutta jotka voivat olla merkittäviä rahoitusvakauden kannalta. Yhteiseen valvontamekanismiin perustuvan stressitestauksen täydentäminen lisäanalyyseilla, jotka on suunniteltu erityisesti Kroatian rahoitusjärjestelmää varten (ja jotka kattaisivat sellaiset kroatialaisten tytäryritysten merkittävät salkut, jotka eivät kuulu yhteisen valvontamekanismin piiriin, ja keskikokoiset ja pienemmät pankit) lisättäisiin tietoa pankkien lainaluokituksesta ja niiden lainatappioita koskevien varausten riittävyydestä. |
| --- | --- |

(20)

Kroatian keskuspankin makrotason vakavaraisuussääntelyssä noudattama varovainen lähestymistapa, erityisesti pääoman määrän osalta, on johtanut siihen, että pankeille on muodostunut hyödylliseksi osoittautunut häiriönsietokyky, kun otetaan huomioon haasteet, joita niille aiheutuu heikosta taloustilanteesta. Kroatian talous kärsii kuitenkin jo kuudetta vuotta taantumasta ja järjestämättömien lainojen määrä on kasvussa, joten pankkien omaisuuserien laatuun liittyy riskejä. Kroatian neljä suurinta pankkia ovat ulkomaalaisomistuksessa, ja on myönteistä, että näiden pankkien tiettyihin salkkuihin sovelletaan uuden yhteisen valvontamekanismin mukaista euroalueen omaisuuserien laadun tarkastelua/stressitestiä. Tämä omaisuuserien tarkastelu ei kuitenkaan sisällä eräitä Kroatian näkökulmasta erittäin keskeisiä salkkuja, koska salkut valitaan pankin konsernitason merkittävyyden perusteella. Lisäksi tarkastelun ulkopuolelle jäävät keskikokoiset ja pienemmät pankit, joiden pääomataso saattaa olla alhaisempi ja omaisuuserien laatu heikompi mutta jotka voivat olla merkittäviä rahoitusvakauden kannalta. Yhteiseen valvontamekanismiin perustuvan stressitestauksen täydentäminen lisäanalyyseilla, jotka on suunniteltu erityisesti Kroatian rahoitusjärjestelmää varten (ja jotka kattaisivat sellaiset kroatialaisten tytäryritysten merkittävät salkut, jotka eivät kuulu yhteisen valvontamekanismin piiriin, ja keskikokoiset ja pienemmät pankit) lisättäisiin tietoa pankkien lainaluokituksesta ja niiden lainatappioita koskevien varausten riittävyydestä.

| (21) | Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä analysoinut Kroatian talouspolitiikkaa kattavasti. Se on arvioinut kansallisen uudistusohjelman ja lähentymisohjelman. Se on ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen Kroatian finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–8. |
| --- | --- |

(21)

Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä analysoinut Kroatian talouspolitiikkaa kattavasti. Se on arvioinut kansallisen uudistusohjelman ja lähentymisohjelman. Se on ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen Kroatian finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–8.

| (22) | Neuvosto on tämän arvioinnin perusteella tutkinut lähentymisohjelman, ja sen lausunto (4) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävässä suosituksessa 1. |
| --- | --- |

(22)

Neuvosto on tämän arvioinnin perusteella tutkinut lähentymisohjelman, ja sen lausunto (4) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävässä suosituksessa 1.

| (23) | Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja lähentymisohjelman komission‐ perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–8, |
| --- | --- |

(23)

Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja lähentymisohjelman komission‐ perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–8,

SUOSITTAA, että Kroatia toteuttaisi vuosina 2014 ja 2015 toimia, joilla se

| 1. | panee vuodeksi 2014 hyväksytyt julkisen talouden toimenpiteet kokonaisuudessaan täytäntöön; vahvistaa julkisen talouden strategiaa täsmentämällä edelleen vuosiksi 2015 ja 2016 suunniteltuja toimenpiteitä ja harkitsemalla uusia, kasvua edistäviä pysyviä toimenpiteitä, jotta varmistetaan liiallisen alijäämän kestävä korjaaminen vuoteen 2016 mennessä; varmistaa samalla, että liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä annetussa neuvoston suosituksessa täsmennetyt rakenteelliset toimenpiteet toteutetaan; muuntaa ohjelman mukaiset ennusteet yhteensopiviksi EKT-standardien ja vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten kanssa; toteuttaa toimenpiteitä tiukentaakseen menojen valvontaa; toteuttaa maaliskuuhun 2015 mennessä menojen kattavan arvioinnin; kehittää julkisen talouden suunnitteluprosessia erityisesti parantamalla makrotaloudellisten ja julkisen talouden ennusteiden tarkkuutta ja lisäämällä vuosittaisten ja keskipitkän aikavälin menokattojen sitovuutta; kehittää finanssipoliittisten sääntöjen toimintamallia; vahvistaa lainsäädännön avulla lokakuuhun 2014 mennessä äskettäin perustetun finanssipoliittisen toimikunnan asemaa, lisää sen riippumattomuutta kaikista talousarvioviranomaisista, laajentaa sen tehtäviä erityisesti kaikkien finanssipoliittisten sääntöjen seurannan ja ennusteiden ennakko- ja jälkiarvioinnin osalta ja varmistaa sen riittävät resurssit; esittää kansallisen uusitusohjelman mukaisten suunnitelmien pohjalta konkreettisen strategian kiinteistöverotuksen uudistamiseksi; aloittaa vuoden 2014 loppuun mennessä veromenojen raportointi- ja tarkistusprosessin; parantaa verosäännösten noudattamista, erityisesti tehostamalla edelleen verohallintoa; esittää tähän tähtäävän toimintasuunnitelman vuoden 2014 loppuun mennessä; |
| --- | --- |

1.

panee vuodeksi 2014 hyväksytyt julkisen talouden toimenpiteet kokonaisuudessaan täytäntöön; vahvistaa julkisen talouden strategiaa täsmentämällä edelleen vuosiksi 2015 ja 2016 suunniteltuja toimenpiteitä ja harkitsemalla uusia, kasvua edistäviä pysyviä toimenpiteitä, jotta varmistetaan liiallisen alijäämän kestävä korjaaminen vuoteen 2016 mennessä; varmistaa samalla, että liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä annetussa neuvoston suosituksessa täsmennetyt rakenteelliset toimenpiteet toteutetaan; muuntaa ohjelman mukaiset ennusteet yhteensopiviksi EKT-standardien ja vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten kanssa; toteuttaa toimenpiteitä tiukentaakseen menojen valvontaa; toteuttaa maaliskuuhun 2015 mennessä menojen kattavan arvioinnin; kehittää julkisen talouden suunnitteluprosessia erityisesti parantamalla makrotaloudellisten ja julkisen talouden ennusteiden tarkkuutta ja lisäämällä vuosittaisten ja keskipitkän aikavälin menokattojen sitovuutta; kehittää finanssipoliittisten sääntöjen toimintamallia; vahvistaa lainsäädännön avulla lokakuuhun 2014 mennessä äskettäin perustetun finanssipoliittisen toimikunnan asemaa, lisää sen riippumattomuutta kaikista talousarvioviranomaisista, laajentaa sen tehtäviä erityisesti kaikkien finanssipoliittisten sääntöjen seurannan ja ennusteiden ennakko- ja jälkiarvioinnin osalta ja varmistaa sen riittävät resurssit; esittää kansallisen uusitusohjelman mukaisten suunnitelmien pohjalta konkreettisen strategian kiinteistöverotuksen uudistamiseksi; aloittaa vuoden 2014 loppuun mennessä veromenojen raportointi- ja tarkistusprosessin; parantaa verosäännösten noudattamista, erityisesti tehostamalla edelleen verohallintoa; esittää tähän tähtäävän toimintasuunnitelman vuoden 2014 loppuun mennessä;

| 2. | vähentää mahdollisuuksia varhaiseläkkeelle siirtymiseen; antaa maaliskuuhun 2015 mennessä lainsäädäntöä, jolla nopeutetaan naisten ja miesten lakisääteisen eläkeiän suunniteltua yhdenmukaistamista ja aikaistetaan lakisääteisen eläkeiän suunniteltua korottamista 67 vuoteen; varmistaa työkyvyttömyyseläkkeelle siirtymistä koskevien tiukempien arviointien ja -tarkastusten täytäntöönpanon ja vauhdittaa erityisjärjestelmien mukaisten eläkkeiden yhdistämistä yleiseen eläkejärjestelmään; parantaa terveydenhuoltoalan kustannustehokkuutta, sairaalat mukaan lukien; |
| --- | --- |

2.

vähentää mahdollisuuksia varhaiseläkkeelle siirtymiseen; antaa maaliskuuhun 2015 mennessä lainsäädäntöä, jolla nopeutetaan naisten ja miesten lakisääteisen eläkeiän suunniteltua yhdenmukaistamista ja aikaistetaan lakisääteisen eläkeiän suunniteltua korottamista 67 vuoteen; varmistaa työkyvyttömyyseläkkeelle siirtymistä koskevien tiukempien arviointien ja -tarkastusten täytäntöönpanon ja vauhdittaa erityisjärjestelmien mukaisten eläkkeiden yhdistämistä yleiseen eläkejärjestelmään; parantaa terveydenhuoltoalan kustannustehokkuutta, sairaalat mukaan lukien;

| 3. | toteuttaa maaliskuuhun 2015 mennessä työmarkkinalain uudistuksen toisen vaiheen, kuultuaan työmarkkinaosapuolia erityisesti irtisanomis- ja työaikaehtojen osalta, jotta ehkäistään työmarkkinoiden segmentoitumista lisää, myös nuorten tapauksessa; tarkistaa palkanasetantajärjestelmää, jotta tuottavuuden kehitys ja palkkaehdot voitaisiin sovittaa paremmin yhteen; esittää tämän tarkistamisen päätelmät vuoden 2014 loppuun mennessä; parantaa aktiivisen työmarkkinapolitiikan tuloksellisuutta ja kattavuutta kasvattamalla julkisten työvoimapalvelujen hallinnollisia valmiuksia, myös aluetasolla, ja lisäämällä nuoria, pitkäaikaistyöttömiä ja ikääntyneitä työntekijöitä koskevia toimia; asettaa etusijalle työttömyysrekisteriin rekisteröitymättömien nuorten saavuttamisen ja kannustaa yksityissektoria tarjoamaan enemmän oppisopimuskoulutusta nuorisotakuun tavoitteiden mukaisesti; laatii vuoden 2014 loppuun mennessä suunnitelmat pimeään työhön puuttumiseksi; toteuttaa toimenpiteitä, joilla koulutus saadaan vastaamaan paremmin työmarkkinoiden tarpeita ja joilla parannetaan oppimistuloksia, uudenaikaistamalla tutkintojärjestelmiä, ottamalla käyttöön laadunvarmistusjärjestelyt ja helpottamalla siirtymistä koulusta työelämään, erityisesti lisäämällä ammattikoulutusta ja työssäoppimista; |
| --- | --- |

3.

toteuttaa maaliskuuhun 2015 mennessä työmarkkinalain uudistuksen toisen vaiheen, kuultuaan työmarkkinaosapuolia erityisesti irtisanomis- ja työaikaehtojen osalta, jotta ehkäistään työmarkkinoiden segmentoitumista lisää, myös nuorten tapauksessa; tarkistaa palkanasetantajärjestelmää, jotta tuottavuuden kehitys ja palkkaehdot voitaisiin sovittaa paremmin yhteen; esittää tämän tarkistamisen päätelmät vuoden 2014 loppuun mennessä; parantaa aktiivisen työmarkkinapolitiikan tuloksellisuutta ja kattavuutta kasvattamalla julkisten työvoimapalvelujen hallinnollisia valmiuksia, myös aluetasolla, ja lisäämällä nuoria, pitkäaikaistyöttömiä ja ikääntyneitä työntekijöitä koskevia toimia; asettaa etusijalle työttömyysrekisteriin rekisteröitymättömien nuorten saavuttamisen ja kannustaa yksityissektoria tarjoamaan enemmän oppisopimuskoulutusta nuorisotakuun tavoitteiden mukaisesti; laatii vuoden 2014 loppuun mennessä suunnitelmat pimeään työhön puuttumiseksi; toteuttaa toimenpiteitä, joilla koulutus saadaan vastaamaan paremmin työmarkkinoiden tarpeita ja joilla parannetaan oppimistuloksia, uudenaikaistamalla tutkintojärjestelmiä, ottamalla käyttöön laadunvarmistusjärjestelyt ja helpottamalla siirtymistä koulusta työelämään, erityisesti lisäämällä ammattikoulutusta ja työssäoppimista;

| 4. | tarkistaa vero- ja etuusjärjestelmiä vuoden 2014 loppuun mennessä ja esittää toimintaohjelman, jolla lisätään työmarkkinoiden ulkopuolella olevien ja työttömien aktivointia; lisää sosiaalisen suojelun järjestelmän vaikuttavuutta ja läpinäkyvyyttä yhdistämällä edelleen etuuksia, yhdenmukaistamalla kelpoisuuskriteerit ja yhdistämällä tiedot kaikilta asianomaisilta hallintotasoilta ja hallintoyksiköistä keskitettyyn asiointipisteeseen; lisää sosiaaliavustusten vaikuttavuutta ja riittävyyttä kohdentamalla ne paremmin; |
| --- | --- |

4.

tarkistaa vero- ja etuusjärjestelmiä vuoden 2014 loppuun mennessä ja esittää toimintaohjelman, jolla lisätään työmarkkinoiden ulkopuolella olevien ja työttömien aktivointia; lisää sosiaalisen suojelun järjestelmän vaikuttavuutta ja läpinäkyvyyttä yhdistämällä edelleen etuuksia, yhdenmukaistamalla kelpoisuuskriteerit ja yhdistämällä tiedot kaikilta asianomaisilta hallintotasoilta ja hallintoyksiköistä keskitettyyn asiointipisteeseen; lisää sosiaaliavustusten vaikuttavuutta ja riittävyyttä kohdentamalla ne paremmin;

| 5. | toteuttaa lisätoimenpiteitä liiketoimintaympäristön kehittämiseksi; asettaa tavoitteeksi supistaa maaliskuuhun 2015 mennessä merkittävästi yrityksiin kohdistuvia hallinnollisia vaatimuksia, myös veronluonteisia maksuja; puuttuu hallinnon merkittävään hajautumiseen ja vastuualueiden päällekkäisyyteen yksinkertaistamalla hallintoprosesseja ja selkeyttämällä päätöksenteko- ja vastuurakennetta eri hallintotasoilla ja keskushallinnossa ministeriöiden ja virastojen välillä; kehittää Euroopan rakenne- ja investointirahastovarojen hallinnoinnista vastaavien yksiköiden hallinnollisia valmiuksia ja strategista suunnittelua, ja tarjoaa niille riittävästi pysyvää henkilöstöä; |
| --- | --- |

5.

toteuttaa lisätoimenpiteitä liiketoimintaympäristön kehittämiseksi; asettaa tavoitteeksi supistaa maaliskuuhun 2015 mennessä merkittävästi yrityksiin kohdistuvia hallinnollisia vaatimuksia, myös veronluonteisia maksuja; puuttuu hallinnon merkittävään hajautumiseen ja vastuualueiden päällekkäisyyteen yksinkertaistamalla hallintoprosesseja ja selkeyttämällä päätöksenteko- ja vastuurakennetta eri hallintotasoilla ja keskushallinnossa ministeriöiden ja virastojen välillä; kehittää Euroopan rakenne- ja investointirahastovarojen hallinnoinnista vastaavien yksiköiden hallinnollisia valmiuksia ja strategista suunnittelua, ja tarjoaa niille riittävästi pysyvää henkilöstöä;

| 6. | esittää lokakuuhun 2014 mennessä yksityiskohtaisen julkisten kiinteistöjen hallinnointisuunnitelman vuodeksi 2015; varmistaa, että valtion määräysvallassa olevien yritysten ohjaus ja hallinta on läpinäkyvää ja vastuullista, erityisesti tiukentamalla valtion nimittämien johtajien ja yritysten hallitusten jäsenten pätevyysvaatimuksia ja perustamalla julkinen nimitysrekisteri; tehostaa korruption torjuntaa julkishallinnossa sekä valtion omistamissa ja sen määräysvallassa olevissa yrityksissä, myös lisäämällä eturistiriitoja käsittelevän toimikunnan tarkastusvaltuuksia; lisää julkisten hankintojen läpinäkyvyyttä ja tehokkuutta sekä keskus- että paikallishallinnon tasoilla ja parantaa valmiuksia seurata täytäntöönpanoa ja havaita sääntöjenvastaisuuksia; |
| --- | --- |

6.

esittää lokakuuhun 2014 mennessä yksityiskohtaisen julkisten kiinteistöjen hallinnointisuunnitelman vuodeksi 2015; varmistaa, että valtion määräysvallassa olevien yritysten ohjaus ja hallinta on läpinäkyvää ja vastuullista, erityisesti tiukentamalla valtion nimittämien johtajien ja yritysten hallitusten jäsenten pätevyysvaatimuksia ja perustamalla julkinen nimitysrekisteri; tehostaa korruption torjuntaa julkishallinnossa sekä valtion omistamissa ja sen määräysvallassa olevissa yrityksissä, myös lisäämällä eturistiriitoja käsittelevän toimikunnan tarkastusvaltuuksia; lisää julkisten hankintojen läpinäkyvyyttä ja tehokkuutta sekä keskus- että paikallishallinnon tasoilla ja parantaa valmiuksia seurata täytäntöönpanoa ja havaita sääntöjenvastaisuuksia;

| 7. | vahvistaa vuoden 2014 loppuun mennessä kauppatuomioistuinten roolia yritysten akordimenettelyjen läpinäkyvyyden ja laillisuuden valvonnassa; tarkistaa akordimenettelyyn pääsyn ehtona olevaa pakollista maksukyvyttömyys/epälikvidisyystestiä ja yksinkertaistaa maksukyvyttömyys/likvidaatioprosessia sen keston lyhentämiseksi; parantaa tuomioistuinlaitoksen laatua ja tehokkuutta, erityisesti esittämällä aloitteita, joilla siviili-, kauppa- ja hallinto-oikeudellisia riita-asioita koskevat oikeudenkäynnit saadaan ratkaistua nopeasti ja joiden avulla voidaan hyödyntää tuomioistuimen ulkopuolisia sovittelumenettelyjä erityisesti vähäisempien kanteiden tapauksessa; |
| --- | --- |

7.

vahvistaa vuoden 2014 loppuun mennessä kauppatuomioistuinten roolia yritysten akordimenettelyjen läpinäkyvyyden ja laillisuuden valvonnassa; tarkistaa akordimenettelyyn pääsyn ehtona olevaa pakollista maksukyvyttömyys/epälikvidisyystestiä ja yksinkertaistaa maksukyvyttömyys/likvidaatioprosessia sen keston lyhentämiseksi; parantaa tuomioistuinlaitoksen laatua ja tehokkuutta, erityisesti esittämällä aloitteita, joilla siviili-, kauppa- ja hallinto-oikeudellisia riita-asioita koskevat oikeudenkäynnit saadaan ratkaistua nopeasti ja joiden avulla voidaan hyödyntää tuomioistuimen ulkopuolisia sovittelumenettelyjä erityisesti vähäisempien kanteiden tapauksessa;

| 8. | täydentää Euroopan keskuspankin vuonna 2014 toteuttamia omaisuuserien laadun tarkasteluja ja stressitestejä; toteuttaa erityisesti Kroatian rahoitusalaa varten suunnitellun salkkujen kattavan tarkasteluprosessin, jossa keskitytään Euroopan keskuspankin tarkastelun ulkopuolelle jääneisiin salkkuihin ja joka käsittää myös tärkeimmät keskisuuret ja pienemmät pankit. |
| --- | --- |

8.

täydentää Euroopan keskuspankin vuonna 2014 toteuttamia omaisuuserien laadun tarkasteluja ja stressitestejä; toteuttaa erityisesti Kroatian rahoitusalaa varten suunnitellun salkkujen kattavan tarkasteluprosessin, jossa keskitytään Euroopan keskuspankin tarkastelun ulkopuolelle jääneisiin salkkuihin ja joka käsittää myös tärkeimmät keskisuuret ja pienemmät pankit.

Tehty Brysselissä 8 päivänä heinäkuuta 2014.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

P. C. PADOAN

---

(1)  EUVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Pidetty voimassa vuodelle 2014 jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista 6 päivänä toukokuuta 2014 annetulla neuvoston päätöksellä 2014/322/EU (EUVL L 165, 4.6.2014, s. 49).

3

(4)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

4

---

| 29.7.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 247/57 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 247/57

---

NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014,

Italian vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Italian vuoden 2014 vakausohjelmasta

2014/C 247/11

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon:

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu- ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia vauhdittaa kestävää kasvua ja lisätä kilpailukykyä. |
| --- | --- |

(1)

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu- ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia vauhdittaa kestävää kasvua ja lisätä kilpailukykyä.

| (2) | Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (3). Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (3). Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.

| (3) | Jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

(3)

Jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon.

| (4) | Neuvosto antoi 9 päivänä heinäkuuta 2013 suosituksen (4) Italian vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Italian vuosien 2012–2017 vakausohjelmasta. Komissio esitti 15 päivänä marraskuuta 2013 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 473/2013 (5) mukaisesti lausuntonsa Italian alustavasta talousarviosuunnitelmasta vuodeksi 2014. |
| --- | --- |

(4)

Neuvosto antoi 9 päivänä heinäkuuta 2013 suosituksen (4) Italian vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Italian vuosien 2012–2017 vakausohjelmasta. Komissio esitti 15 päivänä marraskuuta 2013 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 473/2013 (5) mukaisesti lausuntonsa Italian alustavasta talousarviosuunnitelmasta vuodeksi 2014.

| (5) | Komissio hyväksyi 13 päivänä marraskuuta 2013 vuotuisen kasvuselvityksen (6), mikä aloitti vuoden 2014 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi myös 13 päivänä marraskuuta 2013 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Italia kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. |
| --- | --- |

(5)

Komissio hyväksyi 13 päivänä marraskuuta 2013 vuotuisen kasvuselvityksen (6), mikä aloitti vuoden 2014 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi myös 13 päivänä marraskuuta 2013 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Italia kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

| (6) | Eurooppa-neuvosto hyväksyi 20 päivänä joulukuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa. |
| --- | --- |

(6)

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 20 päivänä joulukuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa.

| (7) | Komissio julkaisi 5 päivänä maaliskuuta 2014 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laaditun Italiaa koskevan perusteellisen tarkastelun tulokset. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Italian makrotaloudessa on liiallisia epätasapainotiloja, jotka edellyttävät erityistä seurantaa ja määrätietoisia politiikkatoimia. Erityisesti julkisen velan jatkuvasti suurena pysyttelevä määrä ja heikko ulkoinen kilpailukyky, joka johtuu tuottavuuden hitaasta kasvusta ja jota pitkään heikkona pysytellyt talouskasvu vain vahvistaa, vaativat määrätietoisia politiikkatoimia ja huomiota. |
| --- | --- |

(7)

Komissio julkaisi 5 päivänä maaliskuuta 2014 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laaditun Italiaa koskevan perusteellisen tarkastelun tulokset. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Italian makrotaloudessa on liiallisia epätasapainotiloja, jotka edellyttävät erityistä seurantaa ja määrätietoisia politiikkatoimia. Erityisesti julkisen velan jatkuvasti suurena pysyttelevä määrä ja heikko ulkoinen kilpailukyky, joka johtuu tuottavuuden hitaasta kasvusta ja jota pitkään heikkona pysytellyt talouskasvu vain vahvistaa, vaativat määrätietoisia politiikkatoimia ja huomiota.

| (8) | Italia toimitti vuoden 2014 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2014 vakausohjelmansa 22 päivänä huhtikuuta 2014. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. |
| --- | --- |

(8)

Italia toimitti vuoden 2014 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2014 vakausohjelmansa 22 päivänä huhtikuuta 2014. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

| (9) | Vakausohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian tavoitteena on saavuttaa keskipitkän aikavälin tavoite eli rakenteellisesti tasapainoinen julkisen talouden rahoitusasema viimeistään vuonna 2016 ja noudattaa samalla velkasääntöä siirtymäkaudella vuosina 2013–2015. Vakausohjelmassa vahvistetaan keskipitkän aikavälin tavoite, joka on vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen rakenteellisesti tasapainoinen julkisen talouden rahoitusasema. Vakausohjelmassa kaavailtu (uudelleenlaskettu) rakenteellinen sopeutus on 0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja 0,4 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Vakausohjelman mukaan tämä vähäinen sopeutus kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta on perusteltu, kun otetaan huomioon ankara taloustilanne ja kunnianhimoisen rakenneuudistusohjelman täytäntöönpanoon tarvittavat toimet. Suunnitteilla on useita rakenneuudistuksia, jotka vaikuttaisivat myönteisesti potentiaaliseen talouskasvuun ja mahdollisesti vähentäisivät julkisen talouden velkaa suhteessa BKT:hen tulevina vuosina. Vakausohjelmassa kaavaillun rakennesopeutuksen avulla Italia voisi noudattaa velan supistamiselle asetettua vertailuarvoa siirtymäkaudella vuosina 2013–2015, osittain sen ansiosta, että vuosina 2014–2017 on tarkoitus toteuttaa kunnianhimoinen yksityistämissuunnitelma (0,7 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen kunakin vuonna). Vakausohjelmassa esitetty julkisen talouden kehitysarvion perustana oleva makrotalouden skenaario, jota mikään riippumaton elin ei ole vahvistanut, on hieman optimistinen erityisesti vakausohjelman myöhempien vuosien osalta.
  Vuonna 2014 on tarkoitus poiketa hieman sopeutusurasta kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta. Jos poikkeama toistuu seuraavana vuonna, se voidaan luokitella merkittäväksi muun muassa menojen kasvulle asetetun vertailuarvon perusteella. Julkisen talouden tavoitteiden saavuttamista ei myöskään täysin tueta riittävän yksityiskohtaisesti määritetyin toimenpitein etenkään vuodesta 2015 alkaen. Komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen mukaan Italia ei noudata velan supistamiselle asetettua vertailuarvoa vuonna 2014, koska suunniteltu rakennesopeutus (vain 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen) jää jälkeen vaaditusta rakennesopeutuksesta, joka on 0,7 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen vakausohjelman arvioinnin ja komission talousennusteen perusteella neuvosto katsoo, että lisätoimia on tarpeen toteuttaa myös vuonna 2014, jotta vakaus- ja kasvusopimuksessa esitetyt vaatimukset voidaan täyttää. |
| --- | --- |

(9)

Vakausohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian tavoitteena on saavuttaa keskipitkän aikavälin tavoite eli rakenteellisesti tasapainoinen julkisen talouden rahoitusasema viimeistään vuonna 2016 ja noudattaa samalla velkasääntöä siirtymäkaudella vuosina 2013–2015. Vakausohjelmassa vahvistetaan keskipitkän aikavälin tavoite, joka on vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen rakenteellisesti tasapainoinen julkisen talouden rahoitusasema. Vakausohjelmassa kaavailtu (uudelleenlaskettu) rakenteellinen sopeutus on 0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja 0,4 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Vakausohjelman mukaan tämä vähäinen sopeutus kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta on perusteltu, kun otetaan huomioon ankara taloustilanne ja kunnianhimoisen rakenneuudistusohjelman täytäntöönpanoon tarvittavat toimet. Suunnitteilla on useita rakenneuudistuksia, jotka vaikuttaisivat myönteisesti potentiaaliseen talouskasvuun ja mahdollisesti vähentäisivät julkisen talouden velkaa suhteessa BKT:hen tulevina vuosina. Vakausohjelmassa kaavaillun rakennesopeutuksen avulla Italia voisi noudattaa velan supistamiselle asetettua vertailuarvoa siirtymäkaudella vuosina 2013–2015, osittain sen ansiosta, että vuosina 2014–2017 on tarkoitus toteuttaa kunnianhimoinen yksityistämissuunnitelma (0,7 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen kunakin vuonna). Vakausohjelmassa esitetty julkisen talouden kehitysarvion perustana oleva makrotalouden skenaario, jota mikään riippumaton elin ei ole vahvistanut, on hieman optimistinen erityisesti vakausohjelman myöhempien vuosien osalta.

Vuonna 2014 on tarkoitus poiketa hieman sopeutusurasta kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta. Jos poikkeama toistuu seuraavana vuonna, se voidaan luokitella merkittäväksi muun muassa menojen kasvulle asetetun vertailuarvon perusteella. Julkisen talouden tavoitteiden saavuttamista ei myöskään täysin tueta riittävän yksityiskohtaisesti määritetyin toimenpitein etenkään vuodesta 2015 alkaen. Komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen mukaan Italia ei noudata velan supistamiselle asetettua vertailuarvoa vuonna 2014, koska suunniteltu rakennesopeutus (vain 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen) jää jälkeen vaaditusta rakennesopeutuksesta, joka on 0,7 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen vakausohjelman arvioinnin ja komission talousennusteen perusteella neuvosto katsoo, että lisätoimia on tarpeen toteuttaa myös vuonna 2014, jotta vakaus- ja kasvusopimuksessa esitetyt vaatimukset voidaan täyttää.

| (10) | Viimeaikaiset toimet tuotannontekijöiden verotuksen keventämiseksi ovat olleet jokseenkin vähäisiä. Verotaakkaa olisi siis edelleen varaa siirtää kohti kulutus-, omaisuus- ja ympäristöveroja, julkisen talouden tavoitteita tiukasti noudattaen. Kulutusverojen osalta verojärjestelmän rakenteen parantaminen edellyttää myös alennettujen alv-kantojen ja suorien verotukien tarkistamista; samalla on kiinnitettävä asianmukaista huomiota tulonjakoon kohdistuvien vaikutusten lieventämiseen. Omaisuusverotuksen alalla kiinteistörekisteriin merkittyjen arvojen tarkistaminen nykyisten markkina-arvojen perusteella mahdollistaisi kiinteään omaisuuteen kohdistuvien juoksevien verojen oikeudenmukaisemman soveltamisen. Äskettäin hyväksytty verouudistuksen valtuutuslaki tarjoaa mahdollisuuden toteuttaa nämä tarpeelliset uudistukset. Haasteen suuruuden vuoksi verojärjestelmän rakenteeseen liittyviä toimia on tarpeen täydentää lisätoimenpiteillä, joilla parannetaan verohallintoa ja verosäännösten noudattamista, sekä määrätietoisilla toimilla veronkierron, hämärän talouden ja pimeän työn torjumiseksi, koska ne rasittavat sekä julkista taloutta että lainkuuliaisten veronmaksajien verotaakkaa. Verouudistusta koskevassa valtuuslaissa säädetään tätä varten useista toimenpiteistä, joiden tarkoituksena on verohallinnon parantaminen. Näitä ovat verovajeen kattava arviointi ja seurantajärjestelmä, yksinkertaistamistoimenpiteet, toimet, joilla parannetaan suhteita veronmaksajiin, verovelkojen paikallisen perinnän parantamiseen tähtäävät toimenpiteet sekä verotarkastusten tehostaminen. Päätös ottaa esitäytetyt veroilmoitukset käyttöön vuodesta 2015 alkaen on niin ikään askel oikeaan suuntaan verosäännösten noudattamisen parantamiseksi. |
| --- | --- |

(10)

Viimeaikaiset toimet tuotannontekijöiden verotuksen keventämiseksi ovat olleet jokseenkin vähäisiä. Verotaakkaa olisi siis edelleen varaa siirtää kohti kulutus-, omaisuus- ja ympäristöveroja, julkisen talouden tavoitteita tiukasti noudattaen. Kulutusverojen osalta verojärjestelmän rakenteen parantaminen edellyttää myös alennettujen alv-kantojen ja suorien verotukien tarkistamista; samalla on kiinnitettävä asianmukaista huomiota tulonjakoon kohdistuvien vaikutusten lieventämiseen. Omaisuusverotuksen alalla kiinteistörekisteriin merkittyjen arvojen tarkistaminen nykyisten markkina-arvojen perusteella mahdollistaisi kiinteään omaisuuteen kohdistuvien juoksevien verojen oikeudenmukaisemman soveltamisen. Äskettäin hyväksytty verouudistuksen valtuutuslaki tarjoaa mahdollisuuden toteuttaa nämä tarpeelliset uudistukset. Haasteen suuruuden vuoksi verojärjestelmän rakenteeseen liittyviä toimia on tarpeen täydentää lisätoimenpiteillä, joilla parannetaan verohallintoa ja verosäännösten noudattamista, sekä määrätietoisilla toimilla veronkierron, hämärän talouden ja pimeän työn torjumiseksi, koska ne rasittavat sekä julkista taloutta että lainkuuliaisten veronmaksajien verotaakkaa. Verouudistusta koskevassa valtuuslaissa säädetään tätä varten useista toimenpiteistä, joiden tarkoituksena on verohallinnon parantaminen. Näitä ovat verovajeen kattava arviointi ja seurantajärjestelmä, yksinkertaistamistoimenpiteet, toimet, joilla parannetaan suhteita veronmaksajiin, verovelkojen paikallisen perinnän parantamiseen tähtäävät toimenpiteet sekä verotarkastusten tehostaminen. Päätös ottaa esitäytetyt veroilmoitukset käyttöön vuodesta 2015 alkaen on niin ikään askel oikeaan suuntaan verosäännösten noudattamisen parantamiseksi.

| (11) | Hyväksyttyjen toimenpiteiden perusteellinen ja nopea täytäntöönpano on Italialle keskeinen haaste, jotta se voi paitsi korjata nykyisen täytäntöönpanovajeen myös välttää lisäviivästykset. Yksi merkittävä keino parantaa sovittujen toimenpiteiden täytäntöönpanoa Italiassa ja yleensäkin varmistaa politiikkatoimien sujuvuus on koordinoinnin parantaminen ja toimivaltuuksien kohdentaminen hallinnon eri tasojen kesken nykyistä tehokkaammin. Tästä voisi olla etua EU-varojen hallinnoinnille, jonka suhteen on tähän mennessä toteutettu vain osittaisia ja epätäydellisiä toimia etenkin maan eteläosissa. EU-varojen hallinnointi kärsii edelleen myös hallinnollisten valmiuksien sekä läpinäkyvyyden, arvioinnin ja laadunvalvonnan puutteesta. Julkisten palvelujen laatua voitaisiin parantaa myös lisäämällä tuloksellisuutta ja palvelulähtöisyyttä ja toteuttamalla vastaavia muutoksia henkilöstöresurssien hallinnoinnissa. Korruptio on edelleen raskas taakka sekä Italian tuotantojärjestelmälle että luottamukselle koko poliittista ja institutionaalista järjestelmää kohtaan. Vanhentumisaikoja koskevia lakisääteisiä rajoituksia on syytä tarkistaa. Tuloksellinen korruptiontorjunta edellyttää myös tarvittavien toimivaltuuksien antamista kansalliselle korruptiontorjuntaviranomaiselle. Siviilioikeusjärjestelmässä on edelleen tehottomuutta, ja tähän asti toteutettujen toimenpiteiden vaikutusta on seurattava huolellisesti. |
| --- | --- |

(11)

Hyväksyttyjen toimenpiteiden perusteellinen ja nopea täytäntöönpano on Italialle keskeinen haaste, jotta se voi paitsi korjata nykyisen täytäntöönpanovajeen myös välttää lisäviivästykset. Yksi merkittävä keino parantaa sovittujen toimenpiteiden täytäntöönpanoa Italiassa ja yleensäkin varmistaa politiikkatoimien sujuvuus on koordinoinnin parantaminen ja toimivaltuuksien kohdentaminen hallinnon eri tasojen kesken nykyistä tehokkaammin. Tästä voisi olla etua EU-varojen hallinnoinnille, jonka suhteen on tähän mennessä toteutettu vain osittaisia ja epätäydellisiä toimia etenkin maan eteläosissa. EU-varojen hallinnointi kärsii edelleen myös hallinnollisten valmiuksien sekä läpinäkyvyyden, arvioinnin ja laadunvalvonnan puutteesta. Julkisten palvelujen laatua voitaisiin parantaa myös lisäämällä tuloksellisuutta ja palvelulähtöisyyttä ja toteuttamalla vastaavia muutoksia henkilöstöresurssien hallinnoinnissa. Korruptio on edelleen raskas taakka sekä Italian tuotantojärjestelmälle että luottamukselle koko poliittista ja institutionaalista järjestelmää kohtaan. Vanhentumisaikoja koskevia lakisääteisiä rajoituksia on syytä tarkistaa. Tuloksellinen korruptiontorjunta edellyttää myös tarvittavien toimivaltuuksien antamista kansalliselle korruptiontorjuntaviranomaiselle. Siviilioikeusjärjestelmässä on edelleen tehottomuutta, ja tähän asti toteutettujen toimenpiteiden vaikutusta on seurattava huolellisesti.

| (12) | Viime vuonna toteutettiin Italian keskuspankin johdolla kohdennettu omaisuuserien laadun tarkastelu, jonka perusteella on edelleen tärkeää parantaa arvoltaan alentuneiden omaisuuserien hoitoa ja edistää niiden poistamista taseista, jotta voidaan palauttaa pankkien kyky laajentaa luotonantoa reaalitaloudelle. Rahoituksen saatavuuden helpottamiseksi tähän mennessä toteutetut toimet ovat keskittyneet lähinnä yritysten luotonsaannin helpottamiseen, mutta muun kuin pankkilainarahoituksen kehittäminen erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten tarpeisiin on edelleen vähäistä. Pankkien hallinnointi- ja ohjausjärjestelmien kehittämiseksi toteutetut aloitteet, erityisesti Italian keskuspankin äskettäin hyväksymät uudet periaatteet, ovat tervetulleita. Toisaalta niiden vaikutus riippuu siitä, panevatko pankit ne täytäntöön asianmukaisella tavalla, ja siitä, miten niiden noudattamista valvotaan. Erityisesti eräiden suurimpien osuuspankkien (banche popolari) tiivistä valvontaa on tarpeen jatkaa. |
| --- | --- |

(12)

Viime vuonna toteutettiin Italian keskuspankin johdolla kohdennettu omaisuuserien laadun tarkastelu, jonka perusteella on edelleen tärkeää parantaa arvoltaan alentuneiden omaisuuserien hoitoa ja edistää niiden poistamista taseista, jotta voidaan palauttaa pankkien kyky laajentaa luotonantoa reaalitaloudelle. Rahoituksen saatavuuden helpottamiseksi tähän mennessä toteutetut toimet ovat keskittyneet lähinnä yritysten luotonsaannin helpottamiseen, mutta muun kuin pankkilainarahoituksen kehittäminen erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten tarpeisiin on edelleen vähäistä. Pankkien hallinnointi- ja ohjausjärjestelmien kehittämiseksi toteutetut aloitteet, erityisesti Italian keskuspankin äskettäin hyväksymät uudet periaatteet, ovat tervetulleita. Toisaalta niiden vaikutus riippuu siitä, panevatko pankit ne täytäntöön asianmukaisella tavalla, ja siitä, miten niiden noudattamista valvotaan. Erityisesti eräiden suurimpien osuuspankkien (banche popolari) tiivistä valvontaa on tarpeen jatkaa.

| (13) | Työmarkkinatilanne heikkeni Italiassa edelleen vuonna 2013, kun työttömyys nousi 12,2 prosenttiin ja nuorisotyöttömyys 40 prosenttiin. On olennaisen tärkeää huolehtia siitä, että hyväksytyt työmarkkinoita ja palkanmuodostusjärjestelmää koskevat uudistukset pannaan täytäntöön asianmukaisella tavalla ja että niiden vaikutuksia seurataan huolellisesti, jotta voidaan varmistaa odotettujen tulosten toteutuminen, kuten työmarkkinoilta poistumisen joustavuuden paraneminen, työmarkkinoille pääsyn parempi sääntely, kattavampi työttömyysetuusjärjestelmä ja palkkojen ja tuottavuuden kehityksen tiiviimpi yhteys. Suunnitelmat työnvälityspalvelujen tuloksellisuuden parantamiseksi julkisia työvoimapalveluja kehittämällä ovat viivästyneet, ja niitä olisi nyt nopeutettava. Toimenpiteitä, joiden avulla edistetään työpaikkojen luomista lyhyellä aikavälillä, on täydennettävä toimenpiteillä, joilla puututaan työmarkkinoiden segmentoitumiseen. Kaiken kaikkiaan Italian työmarkkinoille on edelleen tyypillistä segmentoituneisuus ja erityisesti naisten ja nuorten alhainen osallistumisaste. Sen vuoksi tähän asti toteutettuja vähäisiä toimenpiteitä on laajennettava muun muassa nuorisotakuun tavoitteiden mukaisesti. Kotitalouksien käytettävissä olevat tulot ovat Italiassa vähentymässä, minkä lisäksi köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen lisääntyvät. Tämä vaikuttaa erityisesti lapsiperheisiin. Sosiaalimenot on Italiassa suunnattu pitkälti vanhusväestölle eikä juurikaan aktivointitoimiin, mikä rajoittaa mahdollisuuksia puuttua sosiaalisen syrjäytymisen ja köyhyyden riskiin. Äskettäin käynnistetyn sosiaaliturva-alan pilottihankkeen tarkoituksena on tarjota kansalaisille sosiaalinen turvaverkko. Suunnitelmat hankkeen laajentamisesta koko maahan edellyttävät sosiaalimenojen ja -palvelujen tuloksellisuuden parantamista koko maassa. |
| --- | --- |

(13)

Työmarkkinatilanne heikkeni Italiassa edelleen vuonna 2013, kun työttömyys nousi 12,2 prosenttiin ja nuorisotyöttömyys 40 prosenttiin. On olennaisen tärkeää huolehtia siitä, että hyväksytyt työmarkkinoita ja palkanmuodostusjärjestelmää koskevat uudistukset pannaan täytäntöön asianmukaisella tavalla ja että niiden vaikutuksia seurataan huolellisesti, jotta voidaan varmistaa odotettujen tulosten toteutuminen, kuten työmarkkinoilta poistumisen joustavuuden paraneminen, työmarkkinoille pääsyn parempi sääntely, kattavampi työttömyysetuusjärjestelmä ja palkkojen ja tuottavuuden kehityksen tiiviimpi yhteys. Suunnitelmat työnvälityspalvelujen tuloksellisuuden parantamiseksi julkisia työvoimapalveluja kehittämällä ovat viivästyneet, ja niitä olisi nyt nopeutettava. Toimenpiteitä, joiden avulla edistetään työpaikkojen luomista lyhyellä aikavälillä, on täydennettävä toimenpiteillä, joilla puututaan työmarkkinoiden segmentoitumiseen. Kaiken kaikkiaan Italian työmarkkinoille on edelleen tyypillistä segmentoituneisuus ja erityisesti naisten ja nuorten alhainen osallistumisaste. Sen vuoksi tähän asti toteutettuja vähäisiä toimenpiteitä on laajennettava muun muassa nuorisotakuun tavoitteiden mukaisesti. Kotitalouksien käytettävissä olevat tulot ovat Italiassa vähentymässä, minkä lisäksi köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen lisääntyvät. Tämä vaikuttaa erityisesti lapsiperheisiin. Sosiaalimenot on Italiassa suunnattu pitkälti vanhusväestölle eikä juurikaan aktivointitoimiin, mikä rajoittaa mahdollisuuksia puuttua sosiaalisen syrjäytymisen ja köyhyyden riskiin. Äskettäin käynnistetyn sosiaaliturva-alan pilottihankkeen tarkoituksena on tarjota kansalaisille sosiaalinen turvaverkko. Suunnitelmat hankkeen laajentamisesta koko maahan edellyttävät sosiaalimenojen ja -palvelujen tuloksellisuuden parantamista koko maassa.

| (14) | Koulutustulosten ja inhimillisen pääoman parantamiseen on pyrittävä niin perus- ja keski- kuin korkea-asteenkin koulutuksessa. Opettajan ammatti tarjoaa vain yhden urapolun, ja se tarjoaa tätä nykyä niukasti mahdollisuuksia ammatilliseen kehittymiseen. Opettajien työurien monipuolistaminen ja heidän urakehityksensä kytkeminen pätevyyteen ja tuloksiin sekä koulujen arviointien yleistyminen saattaisivat parantaa koulutustuloksia. Jotta voitaisiin varmistaa sujuva siirtyminen koulutuksesta työmarkkinoille, on olennaisen tärkeää vahvistaa ja laajentaa käytännön koulutusta lisäämällä työssäoppimista ja ammatillista koulutusta ja harjoittelua keski- ja korkea-asteella. Jotta ammattitutkinnot voitaisiin tunnustaa maanlaajuisesti, on olennaisen tärkeää, että perustetaan kansallinen tutkintorekisteri asiasta vuonna 2013 annettua säädöstä noudattaen. Yliopistojen ja tutkimuslaitosten julkisen rahoituksen kohdentamista tutkimus- ja opetustoiminnan tulosten perusteella olisi vietävä eteenpäin jo toteutettujen alustavien toimien pohjalta, sillä näin voitaisiin paitsi edistää yliopistojen laadun parantamista myös mahdollisesti lisätä tutkimus- ja innovaatiokapasiteettia siltä osin kuin se yhä laahaa kehityksestä jäljessä. |
| --- | --- |

(14)

Koulutustulosten ja inhimillisen pääoman parantamiseen on pyrittävä niin perus- ja keski- kuin korkea-asteenkin koulutuksessa. Opettajan ammatti tarjoaa vain yhden urapolun, ja se tarjoaa tätä nykyä niukasti mahdollisuuksia ammatilliseen kehittymiseen. Opettajien työurien monipuolistaminen ja heidän urakehityksensä kytkeminen pätevyyteen ja tuloksiin sekä koulujen arviointien yleistyminen saattaisivat parantaa koulutustuloksia. Jotta voitaisiin varmistaa sujuva siirtyminen koulutuksesta työmarkkinoille, on olennaisen tärkeää vahvistaa ja laajentaa käytännön koulutusta lisäämällä työssäoppimista ja ammatillista koulutusta ja harjoittelua keski- ja korkea-asteella. Jotta ammattitutkinnot voitaisiin tunnustaa maanlaajuisesti, on olennaisen tärkeää, että perustetaan kansallinen tutkintorekisteri asiasta vuonna 2013 annettua säädöstä noudattaen. Yliopistojen ja tutkimuslaitosten julkisen rahoituksen kohdentamista tutkimus- ja opetustoiminnan tulosten perusteella olisi vietävä eteenpäin jo toteutettujen alustavien toimien pohjalta, sillä näin voitaisiin paitsi edistää yliopistojen laadun parantamista myös mahdollisesti lisätä tutkimus- ja innovaatiokapasiteettia siltä osin kuin se yhä laahaa kehityksestä jäljessä.

| (15) | Joitakin toimenpiteitä on toteutettu yritysten ja kansalaisten kannalta suotuisamman toimintaympäristön luomiseksi, mutta niiden vaikutus on jäänyt heikoksi lopullisen hyväksynnän viivästymisen ja täytäntöönpanossa esiintyvien puutteiden vuoksi. Kilpailua haittaavat edelleen monet pullonkaulat (varatut toiminta-alueet, erilaiset toimilupajärjestelmät jne.) asiantuntijapalvelujen, vakuutusten, polttoainejakelun, vähittäiskaupan ja postipalvelujen alalla. Myös julkisten hankintamenettelyjen puutteisiin on tartuttava. Toinen tärkeä tavoite on kilpailun lisääminen paikallisten julkisten palvelujen alalla. Etenkin säädös, jonka mukaan nykyiset sopimukset, jotka eivät täytä sidosyksikköhankinnan kriteereitä koskevan EU:n lainsäädännön vaatimuksia, on korjattava 31 päivään joulukuuta 2014 mennessä, on pantava täytäntöön. |
| --- | --- |

(15)

Joitakin toimenpiteitä on toteutettu yritysten ja kansalaisten kannalta suotuisamman toimintaympäristön luomiseksi, mutta niiden vaikutus on jäänyt heikoksi lopullisen hyväksynnän viivästymisen ja täytäntöönpanossa esiintyvien puutteiden vuoksi. Kilpailua haittaavat edelleen monet pullonkaulat (varatut toiminta-alueet, erilaiset toimilupajärjestelmät jne.) asiantuntijapalvelujen, vakuutusten, polttoainejakelun, vähittäiskaupan ja postipalvelujen alalla. Myös julkisten hankintamenettelyjen puutteisiin on tartuttava. Toinen tärkeä tavoite on kilpailun lisääminen paikallisten julkisten palvelujen alalla. Etenkin säädös, jonka mukaan nykyiset sopimukset, jotka eivät täytä sidosyksikköhankinnan kriteereitä koskevan EU:n lainsäädännön vaatimuksia, on korjattava 31 päivään joulukuuta 2014 mennessä, on pantava täytäntöön.

| (16) | Infrastruktuurin pullonkaulat estävät energiamarkkinoiden asianmukaisen toiminnan. Liikenteen alalla on syytä kiinnittää huomiota erityisesti intermodaalisen infrastruktuurin puuttumiseen ja synergian ja yhteyksien vähäisyyteen Italian satamien ja sisämaan välillä ja toteuttaa toimia tilanteen korjaamiseksi. Laajakaistan kattavuus on kaupunkialueiden ulkopuolella paikoitellen liian vähäinen. |
| --- | --- |

(16)

Infrastruktuurin pullonkaulat estävät energiamarkkinoiden asianmukaisen toiminnan. Liikenteen alalla on syytä kiinnittää huomiota erityisesti intermodaalisen infrastruktuurin puuttumiseen ja synergian ja yhteyksien vähäisyyteen Italian satamien ja sisämaan välillä ja toteuttaa toimia tilanteen korjaamiseksi. Laajakaistan kattavuus on kaupunkialueiden ulkopuolella paikoitellen liian vähäinen.

| (17) | Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut kattavasti Italian talouspolitiikkaa. Se on arvioinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman. Se on ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen Italian finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–8. |
| --- | --- |

(17)

Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut kattavasti Italian talouspolitiikkaa. Se on arvioinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman. Se on ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen Italian finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–8.

| (18) | Neuvosto on tutkinut vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (7) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1. |
| --- | --- |

(18)

Neuvosto on tutkinut vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (7) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.

| (19) | Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–8. |
| --- | --- |

(19)

Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–8.

| (20) | Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut myös koko euroalueen talouspolitiikkaa. Neuvosto on antanut tämän perusteella erityisiä suosituksia jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö on euro (8). Koska Italian rahayksikkö on euro, sen olisi myös varmistettava, että kyseiset suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti, |
| --- | --- |

(20)

Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut myös koko euroalueen talouspolitiikkaa. Neuvosto on antanut tämän perusteella erityisiä suosituksia jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö on euro (8). Koska Italian rahayksikkö on euro, sen olisi myös varmistettava, että kyseiset suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti,

SUOSITTAA, että Italia toteuttaa vuosina 2014 ja 2015 toimia, joilla se

| 1. | lujittaa vuodelle 2014 kaavailtuja julkisen talouden toimenpiteitä, koska komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen perusteella vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksiin nähden on velan vähentämistä koskevan säännön osalta syntymässä ero, ja varmistaa edistymisen kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta; lujittaa vuonna 2015 merkittävästi julkisen talouden strategiaa sen varmistamiseksi, että velan supistamiselle asetettua tavoitetta noudatetaan ja näin saavutetaan keskipitkän aikavälin tavoite; sen jälkeen varmistaa, että julkisen talouden velka on riittävällä lasku-uralla; toteuttaa kunnianhimoisen yksityistämissuunnitelman; toteuttaa kasvua edistävän julkisen talouden sopeutuksen, joka perustuu ilmoitettuihin huomattaviin säästöihin; ne luodaan parantamalla julkisten menojen tehokkuutta ja laatua kestävästi kaikilla hallintotasoilla, säilyttäen kuitenkin kasvua edistävät menot, kuten T&K-, innovointi- ja koulutusmenot sekä keskeisiin infrastruktuurihankkeisiin kohdennetut menot; takaa finanssipoliittisen neuvoston riippumattomuuden ja täyden toimintavalmiuden mahdollisimman pian ja viimeistään syyskuussa 2014, jotta se ehtii arvioida vuoden 2015 alustavan talousarviosuunnitelman; |
| --- | --- |

1.

lujittaa vuodelle 2014 kaavailtuja julkisen talouden toimenpiteitä, koska komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen perusteella vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksiin nähden on velan vähentämistä koskevan säännön osalta syntymässä ero, ja varmistaa edistymisen kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta; lujittaa vuonna 2015 merkittävästi julkisen talouden strategiaa sen varmistamiseksi, että velan supistamiselle asetettua tavoitetta noudatetaan ja näin saavutetaan keskipitkän aikavälin tavoite; sen jälkeen varmistaa, että julkisen talouden velka on riittävällä lasku-uralla; toteuttaa kunnianhimoisen yksityistämissuunnitelman; toteuttaa kasvua edistävän julkisen talouden sopeutuksen, joka perustuu ilmoitettuihin huomattaviin säästöihin; ne luodaan parantamalla julkisten menojen tehokkuutta ja laatua kestävästi kaikilla hallintotasoilla, säilyttäen kuitenkin kasvua edistävät menot, kuten T&K-, innovointi- ja koulutusmenot sekä keskeisiin infrastruktuurihankkeisiin kohdennetut menot; takaa finanssipoliittisen neuvoston riippumattomuuden ja täyden toimintavalmiuden mahdollisimman pian ja viimeistään syyskuussa 2014, jotta se ehtii arvioida vuoden 2015 alustavan talousarviosuunnitelman;

| 2. | jatkaa verotaakan siirtämistä tuotannontekijöistä kulutukseen, kiinteään omaisuuteen ja ympäristöön, julkisen talouden tavoitteita noudattaen; arvioi tätä varten äskettäin toteutetun palkkatulojen verokiilan kaventamisen tuloksellisuutta ja varmistaa sen rahoituksen vuodelle 2015, tarkastelee uudelleen suorien verotukien soveltamisalaa ja laajentaa erityisesti kulutusverojen veropohjaa; varmistaa tehokkaamman ympäristöverotuksen muun muassa valmisteverojen alalla sekä poistaa ympäristön kannalta haitalliset tuet; panee verouudistusta koskevan valtuuslain täytäntöön viimeistään maaliskuussa 2015, muun muassa hyväksymällä kiinteistörekisterijärjestelmän uudistamista koskevat asetukset, jotta voidaan varmistaa kiinteän omaisuuden verotusta koskevan uudistuksen vaikuttavuus; edistää edelleen verosäännösten noudattamista parantamalla verojärjestelmän ennustettavuutta, yksinkertaistamalla menettelyjä, parantamalla verovelkojen perintää ja uudistamalla verohallintoa; jatkaa veronkierron torjuntaa ja toteuttaa lisätoimenpiteitä harmaan talouden ja pimeän työn torjumiseksi; |
| --- | --- |

2.

jatkaa verotaakan siirtämistä tuotannontekijöistä kulutukseen, kiinteään omaisuuteen ja ympäristöön, julkisen talouden tavoitteita noudattaen; arvioi tätä varten äskettäin toteutetun palkkatulojen verokiilan kaventamisen tuloksellisuutta ja varmistaa sen rahoituksen vuodelle 2015, tarkastelee uudelleen suorien verotukien soveltamisalaa ja laajentaa erityisesti kulutusverojen veropohjaa; varmistaa tehokkaamman ympäristöverotuksen muun muassa valmisteverojen alalla sekä poistaa ympäristön kannalta haitalliset tuet; panee verouudistusta koskevan valtuuslain täytäntöön viimeistään maaliskuussa 2015, muun muassa hyväksymällä kiinteistörekisterijärjestelmän uudistamista koskevat asetukset, jotta voidaan varmistaa kiinteän omaisuuden verotusta koskevan uudistuksen vaikuttavuus; edistää edelleen verosäännösten noudattamista parantamalla verojärjestelmän ennustettavuutta, yksinkertaistamalla menettelyjä, parantamalla verovelkojen perintää ja uudistamalla verohallintoa; jatkaa veronkierron torjuntaa ja toteuttaa lisätoimenpiteitä harmaan talouden ja pimeän työn torjumiseksi;

| 3. | selkeyttää toimivaltuuksia hallinnon eri tasoilla osana laajempia pyrkimyksiä parantaa julkishallinnon tehokkuutta; varmistaa EU-varojen paremman hallinnoinnin toteuttamalla määrätietoisia toimenpiteitä hallinnollisten valmiuksien, läpinäkyvyyden, arviointien ja laadunvalvonnan parantamiseksi sekä kansallisella että aluetasolla erityisesti maan eteläosissa; parantaa edelleen korruptiontorjuntatoimien vaikuttavuutta muun muassa tarkistamalla vanhentumisaikoja koskevia lakisääteisiä rajoituksia vuoden 2014 loppuun mennessä ja lujittaa kansallisen korruptiontorjuntaviranomaisen toimivaltuuksia; seuraa toteutettujen uudistusten vaikutusta hyvissä ajoin lisätäkseen siviilioikeusjärjestelmän tehokkuutta, jotta voidaan varmistaa uudistusten vaikuttavuus, ja toteuttaa tarvittaessa täydentäviä toimia; |
| --- | --- |

3.

selkeyttää toimivaltuuksia hallinnon eri tasoilla osana laajempia pyrkimyksiä parantaa julkishallinnon tehokkuutta; varmistaa EU-varojen paremman hallinnoinnin toteuttamalla määrätietoisia toimenpiteitä hallinnollisten valmiuksien, läpinäkyvyyden, arviointien ja laadunvalvonnan parantamiseksi sekä kansallisella että aluetasolla erityisesti maan eteläosissa; parantaa edelleen korruptiontorjuntatoimien vaikuttavuutta muun muassa tarkistamalla vanhentumisaikoja koskevia lakisääteisiä rajoituksia vuoden 2014 loppuun mennessä ja lujittaa kansallisen korruptiontorjuntaviranomaisen toimivaltuuksia; seuraa toteutettujen uudistusten vaikutusta hyvissä ajoin lisätäkseen siviilioikeusjärjestelmän tehokkuutta, jotta voidaan varmistaa uudistusten vaikuttavuus, ja toteuttaa tarvittaessa täydentäviä toimia;

| 4. | parantaa pankkisektorin häiriönsietokykyä ja varmistaa, että se kykenee hoitamaan arvoltaan alentuneet omaisuuserät ja poistamaan ne taseistaan, jotta voidaan parantaa luotonantoa reaalitaloudelle; parantaa yritysten, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten mahdollisuuksia saada pankkien ulkopuolista rahoitusta; jatkaa hallinnointi- ja ohjausjärjestelmiin liittyvien tehokkaiden käytäntöjen edistämistä koko pankkisektorilla kiinnittäen erityistä huomiota suuriin osuuspankkeihin (banche popolari) ja säätiöiden rooliin, jotta voidaan parantaa rahoituksen välityspalvelujen tuloksellisuutta; |
| --- | --- |

4.

parantaa pankkisektorin häiriönsietokykyä ja varmistaa, että se kykenee hoitamaan arvoltaan alentuneet omaisuuserät ja poistamaan ne taseistaan, jotta voidaan parantaa luotonantoa reaalitaloudelle; parantaa yritysten, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten mahdollisuuksia saada pankkien ulkopuolista rahoitusta; jatkaa hallinnointi- ja ohjausjärjestelmiin liittyvien tehokkaiden käytäntöjen edistämistä koko pankkisektorilla kiinnittäen erityistä huomiota suuriin osuuspankkeihin (banche popolari) ja säätiöiden rooliin, jotta voidaan parantaa rahoituksen välityspalvelujen tuloksellisuutta;

| 5. | arvioi vuoden 2014 loppuun mennessä työmarkkinoiden ja palkanmuodostusjärjestelmän uudistusten vaikutusta työpaikkojen luomiseen, irtisanomismenettelyihin, työmarkkinoiden kahtiajakautuneisuuteen ja kustannuskilpailukykyyn, ja pohtii, onko tarpeen toteuttaa lisätoimia; pyrkii kehittämään työttömille kattavamman sosiaalisen suojelun järjestelmän ja rajoittaa samalla palkkatäydennysjärjestelmän käyttöä helpottaakseen työn uudelleen kohdentamista; lujittaa aktiivisen ja passiivisen työmarkkinapolitiikan keskinäisiä yhteyksiä, alkaen yksityiskohtaisesta toimenpidesuunnitelmasta, joka olisi esitettävä viimeistään joulukuussa 2014, ja vahvistaa julkisten työvoimapalvelujen koordinointia ja suorituskykyä koko maassa; ottaa käyttöön tuloksellisia toimia erityisesti naisten työllisyyden parantamiseksi hyväksymällä viimeistään maaliskuussa 2015 toimenpiteitä, joilla vähennetään kotitalouksien toisen palkansaajan veropidäkkeitä, ja tarjoamalla asianmukaisia lastenhoitopalveluja; tarjoaa koko maassa asianmukaisia palveluja nuorille, jotka eivät ole rekisteröityneet työvoimapalvelujen piiriin, ja varmistaa yksityisen sektorin sitoutumisen tarjoamaan laadukkaita oppisopimus- ja harjoittelupaikkoja vuoden 2014 loppuun mennessä nuorisotakuun tavoitteiden mukaisesti; pyrkii vähentämään alttiutta köyhyyteen ja sosiaaliseen syrjäytymiseen laajentamalla uutena pilottihankkeena toteutettua sosiaaliturvajärjestelmää julkisen talouden tavoitteita noudattaen, takaamalla tuen asianmukaisen kohdentamisen, tiukan ehdollisuuden ja alueellisen yhdenmukaisuuden sekä lujittamalla sen kytkentää aktivointitoimenpiteisiin; parantaa perheiden tukijärjestelmien ja ensisijaisesti pienituloisille lapsiperheille tarkoitettujen laadukkaiden palvelujen tuloksellisuutta; |
| --- | --- |

5.

arvioi vuoden 2014 loppuun mennessä työmarkkinoiden ja palkanmuodostusjärjestelmän uudistusten vaikutusta työpaikkojen luomiseen, irtisanomismenettelyihin, työmarkkinoiden kahtiajakautuneisuuteen ja kustannuskilpailukykyyn, ja pohtii, onko tarpeen toteuttaa lisätoimia; pyrkii kehittämään työttömille kattavamman sosiaalisen suojelun järjestelmän ja rajoittaa samalla palkkatäydennysjärjestelmän käyttöä helpottaakseen työn uudelleen kohdentamista; lujittaa aktiivisen ja passiivisen työmarkkinapolitiikan keskinäisiä yhteyksiä, alkaen yksityiskohtaisesta toimenpidesuunnitelmasta, joka olisi esitettävä viimeistään joulukuussa 2014, ja vahvistaa julkisten työvoimapalvelujen koordinointia ja suorituskykyä koko maassa; ottaa käyttöön tuloksellisia toimia erityisesti naisten työllisyyden parantamiseksi hyväksymällä viimeistään maaliskuussa 2015 toimenpiteitä, joilla vähennetään kotitalouksien toisen palkansaajan veropidäkkeitä, ja tarjoamalla asianmukaisia lastenhoitopalveluja; tarjoaa koko maassa asianmukaisia palveluja nuorille, jotka eivät ole rekisteröityneet työvoimapalvelujen piiriin, ja varmistaa yksityisen sektorin sitoutumisen tarjoamaan laadukkaita oppisopimus- ja harjoittelupaikkoja vuoden 2014 loppuun mennessä nuorisotakuun tavoitteiden mukaisesti; pyrkii vähentämään alttiutta köyhyyteen ja sosiaaliseen syrjäytymiseen laajentamalla uutena pilottihankkeena toteutettua sosiaaliturvajärjestelmää julkisen talouden tavoitteita noudattaen, takaamalla tuen asianmukaisen kohdentamisen, tiukan ehdollisuuden ja alueellisen yhdenmukaisuuden sekä lujittamalla sen kytkentää aktivointitoimenpiteisiin; parantaa perheiden tukijärjestelmien ja ensisijaisesti pienituloisille lapsiperheille tarkoitettujen laadukkaiden palvelujen tuloksellisuutta;

| 6. | panee täytäntöön valtakunnallisen koulujen arviointijärjestelmän, jotta voidaan parantaa koulujen tuloksia ja vähentää koulunkäynnin keskeyttämistä; lisää työssäoppimista keskiasteen ammatillisessa koulutuksessa ja lujittaa korkea-asteen ammatillista koulutusta; perustaa valtakunnallisen tutkintorekisterin, jotta voidaan varmistaa, että ammattitutkinnot tunnustetaan laajasti; varmistaa, että korkea-asteen koulutuksen ja tutkimustoiminnan laadukkuudesta palkitaan myöntämällä julkista rahoitusta; |
| --- | --- |

6.

panee täytäntöön valtakunnallisen koulujen arviointijärjestelmän, jotta voidaan parantaa koulujen tuloksia ja vähentää koulunkäynnin keskeyttämistä; lisää työssäoppimista keskiasteen ammatillisessa koulutuksessa ja lujittaa korkea-asteen ammatillista koulutusta; perustaa valtakunnallisen tutkintorekisterin, jotta voidaan varmistaa, että ammattitutkinnot tunnustetaan laajasti; varmistaa, että korkea-asteen koulutuksen ja tutkimustoiminnan laadukkuudesta palkitaan myöntämällä julkista rahoitusta;

| 7. | hyväksyy vireillä olevan lainsäädännön tai muut vastaavat toimenpiteet, joiden tarkoituksena on yksinkertaistaa sääntely-ympäristöä sekä yritysten että kansalaisten kannalta, ja korjaa voimassa olevan lainsäädännön täytäntöönpanovajeet; edistää markkinoiden avaamista ja poistaa jäljellä olevat kilpailun esteet ja rajoitukset asiantuntijapalvelujen ja paikallisten julkisten palvelujen, vakuutusten, polttoainejakelun, vähittäiskaupan ja postipalvelujen alalla; parantaa julkisten hankintamenettelyjen tehokkuutta erityisesti virtaviivaistamalla menettelyjä muun muassa tehostamalla sähköisten hankintamenettelyjen käyttöä, järkeistämällä yhteishankintaviranomaisten toimintaa ja varmistamalla sääntöjen asianmukaisen noudattamisen sekä hankintasopimuksen tekemistä edeltävissä että sen jälkeisissä vaiheissa; panee paikallisten julkisten palvelujen alalla tiukasti täytäntöön lainsäädännön, jonka mukaan sopimukset, jotka eivät täytä sidosyksikköhankintoja koskevia vaatimuksia, on korjattava 31 päivään joulukuuta 2014 mennessä; |
| --- | --- |

7.

hyväksyy vireillä olevan lainsäädännön tai muut vastaavat toimenpiteet, joiden tarkoituksena on yksinkertaistaa sääntely-ympäristöä sekä yritysten että kansalaisten kannalta, ja korjaa voimassa olevan lainsäädännön täytäntöönpanovajeet; edistää markkinoiden avaamista ja poistaa jäljellä olevat kilpailun esteet ja rajoitukset asiantuntijapalvelujen ja paikallisten julkisten palvelujen, vakuutusten, polttoainejakelun, vähittäiskaupan ja postipalvelujen alalla; parantaa julkisten hankintamenettelyjen tehokkuutta erityisesti virtaviivaistamalla menettelyjä muun muassa tehostamalla sähköisten hankintamenettelyjen käyttöä, järkeistämällä yhteishankintaviranomaisten toimintaa ja varmistamalla sääntöjen asianmukaisen noudattamisen sekä hankintasopimuksen tekemistä edeltävissä että sen jälkeisissä vaiheissa; panee paikallisten julkisten palvelujen alalla tiukasti täytäntöön lainsäädännön, jonka mukaan sopimukset, jotka eivät täytä sidosyksikköhankintoja koskevia vaatimuksia, on korjattava 31 päivään joulukuuta 2014 mennessä;

| 8. | varmistaa, että liikenneviranomainen on täysin toimintakykyinen viimeistään syyskuussa 2014; vahvistaa luettelon energiasektorin strategisesta infrastruktuurista ja tehostaa satamahallintoa ja yhteyksiä sisämaahan. |
| --- | --- |

8.

varmistaa, että liikenneviranomainen on täysin toimintakykyinen viimeistään syyskuussa 2014; vahvistaa luettelon energiasektorin strategisesta infrastruktuurista ja tehostaa satamahallintoa ja yhteyksiä sisämaahan.

Tehty Brysselissä 8 päivänä heinäkuuta 2014.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

P. C. PADOAN

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Pidetty voimassa vuodelle 2014 jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista 6 päivänä toukokuuta 2014 annetulla neuvoston päätöksellä 2014/322/EU (EUVL L 165, 4.6.2014, s. 49).

3

(4)  EUVL C 217, 30.7.2013, s. 42.

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 473/2013, annettu 21 päivänä toukokuuta 2013, alustavien talousarviosuunnitelmien seurantaa ja arviointia sekä euroalueen jäsenvaltioiden liiallisen alijäämän tilanteen korjaamisen varmistamista koskevista yhteisistä säännöksistä (EUVL L 140, 27.5.2013, s. 11).

5

(6)  COM(2013) 800 final.

6

(7)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

7

(8)  Katso tämän virallisen lehden sivu 141

8

---

| 29.7.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 247/63 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 247/63

---

NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014,

Latvian vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Latvian vuoden 2014 vakausohjelmasta

2014/C 247/12

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu- ja työllisyysstrategia ”Eurooppa 2020”. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia kestävään kasvuun ja lisätä sen kilpailukykyä. |
| --- | --- |

(1)

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu- ja työllisyysstrategia ”Eurooppa 2020”. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia kestävään kasvuun ja lisätä sen kilpailukykyä.

| (2) | Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (2). Yhdessä nämä muodostavat niin sanotut yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (2). Yhdessä nämä muodostavat niin sanotut yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.

| (3) | Jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

(3)

Jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon.

| (4) | Neuvosto antoi 9 päivänä heinäkuuta 2013 suosituksen (3) Latvian vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Latvian vuosien 2012–2016 tarkistetusta lähentymisohjelmasta. |
| --- | --- |

(4)

Neuvosto antoi 9 päivänä heinäkuuta 2013 suosituksen (3) Latvian vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Latvian vuosien 2012–2016 tarkistetusta lähentymisohjelmasta.

| (5) | Komissio hyväksyi 13. marraskuuta 2014 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2014 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi niin ikään 13 päivänä marraskuuta 2013 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (4) perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Latvia ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. |
| --- | --- |

(5)

Komissio hyväksyi 13. marraskuuta 2014 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2014 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi niin ikään 13 päivänä marraskuuta 2013 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (4) perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Latvia ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

| (6) | Eurooppa-neuvosto hyväksyi 20 päivänä joulukuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa. |
| --- | --- |

(6)

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 20 päivänä joulukuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa.

| (7) | Latvia toimitti vuoden 2014 kansallisen uudistusohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta 2014 ja vuoden 2014 vakausohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2014. Ohjelmat on arvioitu samanaikaisesti, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. |
| --- | --- |

(7)

Latvia toimitti vuoden 2014 kansallisen uudistusohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta 2014 ja vuoden 2014 vakausohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2014. Ohjelmat on arvioitu samanaikaisesti, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

| (8) | Vuoden 2014 vakausohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian tavoitteena on supistaa asteittain julkisen sektorin alijäämää ja säilyttää rakenteellinen rahoitusasema, joka on keskipitkän aikavälin tavoitteen mukainen, kun otetaan huomioon sallittu tilapäinen poikkeaminen keskipitkän aikavälin tavoitteesta eläkeuudistuksen vaikutuksen vuoksi. Vakausohjelmassa keskipitkän aikavälin tavoite on muutettu – 0,5 prosentista – 1,0 prosenttiin. Uusi keskipitkän aikavälin tavoite vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteita. Vakausohjelmassa esitetyn suunnitellun kokonaisrahoitusaseman perusteella voidaan olettaa, että (uudelleenlaskettu) rakenteellinen rahoitusasema heikkenee asteittain, vaikka se pysytteleekin yhä eläkeuudistuksen toteuttamisen vuoksi sallitussa marginaalissa. Kun otetaan huomioon sallittu poikkeaminen keskipitkän aikavälin tavoitteesta, suunniteltu rakenteellinen alijäämä vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusta vuoteen 2016. Uudelleenlasketun rakenteellisen alijäämän kasvaminen suunnitellusti vuonna 2017 kuitenkin johtaa poikkeamiseen vaaditulta keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta. Kaiken kaikkiaan vakausohjelmassa esitetty julkisen talouden strategia vastaa enimmäkseen vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Valtion velka jää selvästi alle 60 prosentin suhteessa BKT:hen koko ohjelmakauden ajan. Se laskee 31 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2017 mennessä. Vakausohjelman julkisen talouden kehitysarvion perustana oleva makrotalouden skenaario, jota mikään riippumaton elin ei ole muodollisesti vahvistanut, on uskottava. Talouskasvun odotetaan pysyttelevän noin 4 prosentissa kunakin vuonna ohjelmakauden ajan, ja hintojen nousun odotetaan pysyvän maltillisena. |
| --- | --- |

(8)

Vuoden 2014 vakausohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian tavoitteena on supistaa asteittain julkisen sektorin alijäämää ja säilyttää rakenteellinen rahoitusasema, joka on keskipitkän aikavälin tavoitteen mukainen, kun otetaan huomioon sallittu tilapäinen poikkeaminen keskipitkän aikavälin tavoitteesta eläkeuudistuksen vaikutuksen vuoksi. Vakausohjelmassa keskipitkän aikavälin tavoite on muutettu – 0,5 prosentista – 1,0 prosenttiin. Uusi keskipitkän aikavälin tavoite vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteita. Vakausohjelmassa esitetyn suunnitellun kokonaisrahoitusaseman perusteella voidaan olettaa, että (uudelleenlaskettu) rakenteellinen rahoitusasema heikkenee asteittain, vaikka se pysytteleekin yhä eläkeuudistuksen toteuttamisen vuoksi sallitussa marginaalissa. Kun otetaan huomioon sallittu poikkeaminen keskipitkän aikavälin tavoitteesta, suunniteltu rakenteellinen alijäämä vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusta vuoteen 2016. Uudelleenlasketun rakenteellisen alijäämän kasvaminen suunnitellusti vuonna 2017 kuitenkin johtaa poikkeamiseen vaaditulta keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta. Kaiken kaikkiaan vakausohjelmassa esitetty julkisen talouden strategia vastaa enimmäkseen vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Valtion velka jää selvästi alle 60 prosentin suhteessa BKT:hen koko ohjelmakauden ajan. Se laskee 31 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2017 mennessä. Vakausohjelman julkisen talouden kehitysarvion perustana oleva makrotalouden skenaario, jota mikään riippumaton elin ei ole muodollisesti vahvistanut, on uskottava. Talouskasvun odotetaan pysyttelevän noin 4 prosentissa kunakin vuonna ohjelmakauden ajan, ja hintojen nousun odotetaan pysyvän maltillisena.

| (9) | Vakausohjelman julkisen talouden skenaariossa ennakoidaan julkisyhteisöjen tulojen ja menojen laskevan jyrkästi suhteessa BKT:hen, mikä kertoo useista tuloja vähentävistä toimenpiteistä ja kohdennetusta menokurista. Vaatimukset lisätä menoja useilla politiikanaloilla ovat riski vakausohjelmassa esitetylle menojen vähentämiselle. Siitä huolimatta, että vuoden 2014 finanssipolitiikka vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusta, komission yksiköiden esittämän kevään 2014 talousennusteen mukaan vuonna 2015 on poikkeaman riski. Neuvosto katsoo vakausohjelman arvioinnin ja komission ennusteen perusteella asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisesti, että rakenteellisen alijäämän poikkeaminen keskipitkän aikavälin tavoitteesta vuonna 2014 vastaa eläkeuudistuksen vaikutusta, mutta vuodesta 2015 on olemassa vaaditulta sopeuttamisuralta poikkeamisen riski. |
| --- | --- |

(9)

Vakausohjelman julkisen talouden skenaariossa ennakoidaan julkisyhteisöjen tulojen ja menojen laskevan jyrkästi suhteessa BKT:hen, mikä kertoo useista tuloja vähentävistä toimenpiteistä ja kohdennetusta menokurista. Vaatimukset lisätä menoja useilla politiikanaloilla ovat riski vakausohjelmassa esitetylle menojen vähentämiselle. Siitä huolimatta, että vuoden 2014 finanssipolitiikka vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusta, komission yksiköiden esittämän kevään 2014 talousennusteen mukaan vuonna 2015 on poikkeaman riski. Neuvosto katsoo vakausohjelman arvioinnin ja komission ennusteen perusteella asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisesti, että rakenteellisen alijäämän poikkeaminen keskipitkän aikavälin tavoitteesta vuonna 2014 vastaa eläkeuudistuksen vaikutusta, mutta vuodesta 2015 on olemassa vaaditulta sopeuttamisuralta poikkeamisen riski.

| (10) | Latvia on toteuttanut toimia pienituloisten työntekijöiden ja perheiden, joissa on huollettavia, verorasituksen keventämiseksi sekä omaisuus- ja ympäristöverojen korottamiseksi, mutta näiden verojen taso ja rakenne eivät vaikuta riittävästi talouden toimijoiden käyttäytymiseen, vaan joitakin ympäristölle haitallisia tukia on yhä käytössä. Vaikka viranomaiset ovat edistyneet jonkin verran verosäännösten noudattamisen parantamisessa ja pimeän taloudellisen toiminnan harjoittamisen vähentämisessä erityisesti parantamalla riskinarviointia ja tiukentamalla petollisesta toiminnasta määrättäviä seuraamuksia, veropetosten ja veronkierron torjunnassa riittää haasteita. Jos verosäännösten noudattamista pystytään parantamaan, erityisesti kulutusta verottamalla, on hyvät mahdollisuudet saada lisää tuloja, vaikka kulutuksen verottaminen edustaakin merkittävää osaa koko verotuksesta. |
| --- | --- |

(10)

Latvia on toteuttanut toimia pienituloisten työntekijöiden ja perheiden, joissa on huollettavia, verorasituksen keventämiseksi sekä omaisuus- ja ympäristöverojen korottamiseksi, mutta näiden verojen taso ja rakenne eivät vaikuta riittävästi talouden toimijoiden käyttäytymiseen, vaan joitakin ympäristölle haitallisia tukia on yhä käytössä. Vaikka viranomaiset ovat edistyneet jonkin verran verosäännösten noudattamisen parantamisessa ja pimeän taloudellisen toiminnan harjoittamisen vähentämisessä erityisesti parantamalla riskinarviointia ja tiukentamalla petollisesta toiminnasta määrättäviä seuraamuksia, veropetosten ja veronkierron torjunnassa riittää haasteita. Jos verosäännösten noudattamista pystytään parantamaan, erityisesti kulutusta verottamalla, on hyvät mahdollisuudet saada lisää tuloja, vaikka kulutuksen verottaminen edustaakin merkittävää osaa koko verotuksesta.

| (11) | Huolimatta alun perin kunnianhimoisesta korkea-asteen koulutuksen uudistussuunnitelmasta Latvia ei ole edistynyt kansainvälisesti hyväksytyn akkreditointijärjestelmän perustamisessa, uuden rahoitusmallin käyttöönottoa koskevien suunnitelmien ennakoidaan alustavasti toteutuvan vuonna 2016, korkea-asteen oppilaitosten vahvistaminen on kesken ja vieraiden kielten käyttämistä koskevat rajoitukset ovat säilyneet ennallaan. Näin on käynyt siitä huolimatta, että korkea-asteen koulutusjärjestelmässä on paljon uudistettavaa. Se on liian suuri vähenevään väestöön nähden ja tarjoaa liian monia erilaisia opinto-ohjelmia eikä houkuttele riittävästi ulkomaisia opiskelijoita eikä opetushenkilöstöä. Tutkimuslaitosten ensimmäisen riippumattoman arvioinnin tulokset osoittavat, että 21 prosenttia kokoaikavastaavista tiedemiehistä työskentelee tutkimuslaitoksissa, jotka yhdessä vastaavat kaikista arvioiduista laitoksista niitä 10 prosenttia, jotka katsotaan korkeatasoisiksi kansainvälisiksi tutkimuskeskuksiksi. Sen lisäksi Latvian t&k-intensiteetti oli vain 0,66 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2012, eikä Latvia saavuttane Eurooppa 2020 -strategian tavoitettaan, jonka mukaan t&k-toimintaan osoitettaisiin määrä, joka vastaa 1,5:tä prosenttia suhteessa BKT:hen. |
| --- | --- |

(11)

Huolimatta alun perin kunnianhimoisesta korkea-asteen koulutuksen uudistussuunnitelmasta Latvia ei ole edistynyt kansainvälisesti hyväksytyn akkreditointijärjestelmän perustamisessa, uuden rahoitusmallin käyttöönottoa koskevien suunnitelmien ennakoidaan alustavasti toteutuvan vuonna 2016, korkea-asteen oppilaitosten vahvistaminen on kesken ja vieraiden kielten käyttämistä koskevat rajoitukset ovat säilyneet ennallaan. Näin on käynyt siitä huolimatta, että korkea-asteen koulutusjärjestelmässä on paljon uudistettavaa. Se on liian suuri vähenevään väestöön nähden ja tarjoaa liian monia erilaisia opinto-ohjelmia eikä houkuttele riittävästi ulkomaisia opiskelijoita eikä opetushenkilöstöä. Tutkimuslaitosten ensimmäisen riippumattoman arvioinnin tulokset osoittavat, että 21 prosenttia kokoaikavastaavista tiedemiehistä työskentelee tutkimuslaitoksissa, jotka yhdessä vastaavat kaikista arvioiduista laitoksista niitä 10 prosenttia, jotka katsotaan korkeatasoisiksi kansainvälisiksi tutkimuskeskuksiksi. Sen lisäksi Latvian t&k-intensiteetti oli vain 0,66 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2012, eikä Latvia saavuttane Eurooppa 2020 -strategian tavoitettaan, jonka mukaan t&k-toimintaan osoitettaisiin määrä, joka vastaa 1,5:tä prosenttia suhteessa BKT:hen.

| (12) | Latvia on edistynyt hyvin työttömyyden vähentämisessä. Nuorisotyöttömyys on kuitenkin yhä suhteellisen korkealla, ja tarvitaan etsiviä toimia rekisteröitymättömien, työmarkkinoiden ulkopuolella olevien nuorten aktivoimiseksi. Vaikka Latvia on toteuttanut toimenpiteitä osaamisen kysynnän ja tarjonnan kohtaamisen ja ammatillisen koulutuksen parantamiseksi, niihin on yhä kiinnitettävä huomiota. Erityisesti on parannettava oppisopimuskoulutuksen laatua ja luotava kattava ammatinvalinnanohjauspalvelu. Aktiivista työmarkkinapolitiikkaa ei edelleenkään sovelleta riittävän laajalti, ja se on liikaa julkisten töiden varassa. |
| --- | --- |

(12)

Latvia on edistynyt hyvin työttömyyden vähentämisessä. Nuorisotyöttömyys on kuitenkin yhä suhteellisen korkealla, ja tarvitaan etsiviä toimia rekisteröitymättömien, työmarkkinoiden ulkopuolella olevien nuorten aktivoimiseksi. Vaikka Latvia on toteuttanut toimenpiteitä osaamisen kysynnän ja tarjonnan kohtaamisen ja ammatillisen koulutuksen parantamiseksi, niihin on yhä kiinnitettävä huomiota. Erityisesti on parannettava oppisopimuskoulutuksen laatua ja luotava kattava ammatinvalinnanohjauspalvelu. Aktiivista työmarkkinapolitiikkaa ei edelleenkään sovelleta riittävän laajalti, ja se on liikaa julkisten töiden varassa.

| (13) | Työikäisten köyhyys on edelleen hyvin yleistä Latviassa. Latvia on toteuttanut joitakin toimia sosiaalitukijärjestelmän uudistamiseksi, ja se on saanut valmiiksi laajan sosiaaliturvajärjestelmän arvioinnin, joka tarjoaa vankan pohjan näyttöön perustuvalle uudistukselle. Se on korottanut huomattavasti lukuisia lapsiin liittyviä etuuksia ja tuloveron alarajaa huollettavien osalta. Sosiaaliturva ei kuitenkaan ole ollut tehokas köyhyyden vähentämisessä, ja tehokkaan sosiaaliturvaverkon suunnittelemisessa riittää vielä haastetta. Kaiken kaikkiaan suurta osaa väestöstä ja vielä suurempaa osaa lapsista uhkaa köyhyys tai sosiaalinen syrjäytyminen. Köyhyys tai sosiaalinen syrjäytyminen uhkaa erityisesti lapsiperheitä, työttömiä, vammaisia ja maaseudulla asuvia. Latvian sosiaaliturvamenot prosenttiosuutena suhteessa BKT:hen ovat unionin alhaisimmat. Kustannukset, myös yksittäisiltä ihmisiltä perittävät korkeat maksut ja yleiset epäviralliset maksut, hankaloittavat terveydenhoitoon pääsyä, mikä johtaa siihen, että suuri osa väestöä ei saa terveydenhuoltotarpeitaan tyydytettyä. Järjestelmän tehokkuudessa, kustannustehokkaassa rahoittamisessa ja sairauksien ehkäisemisessä on parantamisen varaa. |
| --- | --- |

(13)

Työikäisten köyhyys on edelleen hyvin yleistä Latviassa. Latvia on toteuttanut joitakin toimia sosiaalitukijärjestelmän uudistamiseksi, ja se on saanut valmiiksi laajan sosiaaliturvajärjestelmän arvioinnin, joka tarjoaa vankan pohjan näyttöön perustuvalle uudistukselle. Se on korottanut huomattavasti lukuisia lapsiin liittyviä etuuksia ja tuloveron alarajaa huollettavien osalta. Sosiaaliturva ei kuitenkaan ole ollut tehokas köyhyyden vähentämisessä, ja tehokkaan sosiaaliturvaverkon suunnittelemisessa riittää vielä haastetta. Kaiken kaikkiaan suurta osaa väestöstä ja vielä suurempaa osaa lapsista uhkaa köyhyys tai sosiaalinen syrjäytyminen. Köyhyys tai sosiaalinen syrjäytyminen uhkaa erityisesti lapsiperheitä, työttömiä, vammaisia ja maaseudulla asuvia. Latvian sosiaaliturvamenot prosenttiosuutena suhteessa BKT:hen ovat unionin alhaisimmat. Kustannukset, myös yksittäisiltä ihmisiltä perittävät korkeat maksut ja yleiset epäviralliset maksut, hankaloittavat terveydenhoitoon pääsyä, mikä johtaa siihen, että suuri osa väestöä ei saa terveydenhuoltotarpeitaan tyydytettyä. Järjestelmän tehokkuudessa, kustannustehokkaassa rahoittamisessa ja sairauksien ehkäisemisessä on parantamisen varaa.

| (14) | Latvia on edistynyt jonkin verran sähkömarkkinoidensa avaamisessa kilpailulle, ja kilpailu laajennetaan kattamaan kotitaloussektori vuoden 2015 alussa. Latvia liittyi Pohjoismaiden ja Baltian maiden Nord Pool Spot -sähköpörssiin kesäkuussa 2013. Liitäntäverkkoja EU:n energiamarkkinoihin on parannettava, koska Latvia on nykyisin riippuvainen sähkön tuonnista ja liityntäverkko Viroon on useimmiten kuormitettu. Sen vuoksi on tärkeää kehittää infrastruktuuria. Latvialla on merkittäviä haasteita infrastruktuurin puutteiden paikkaamisessa. Myös maakaasusektorilla on tapahtunut jonkin verran edistymistä, kun parlamentti hyväksyi energialain muutokset, joiden perusteella kaasumarkkinoita avataan asteittain huhtikuusta 2014. Markkinoiden täysimääräinen avaaminen on kuitenkin lykätty vuoteen 2017. Latvia on esittänyt tasapainoisen poliittisten toimenpiteiden yhdistelmän energiasäästöjen saamiseksi talouden pääsektoreilla. Tulevina vuosina yli 70 prosenttia energiansäästöistä saadaan rakennussektorilla. Liikenteen, rakennusten ja lämmitysjärjestelmien tehokkuutta on kuitenkin yhä parannettava. |
| --- | --- |

(14)

Latvia on edistynyt jonkin verran sähkömarkkinoidensa avaamisessa kilpailulle, ja kilpailu laajennetaan kattamaan kotitaloussektori vuoden 2015 alussa. Latvia liittyi Pohjoismaiden ja Baltian maiden Nord Pool Spot -sähköpörssiin kesäkuussa 2013. Liitäntäverkkoja EU:n energiamarkkinoihin on parannettava, koska Latvia on nykyisin riippuvainen sähkön tuonnista ja liityntäverkko Viroon on useimmiten kuormitettu. Sen vuoksi on tärkeää kehittää infrastruktuuria. Latvialla on merkittäviä haasteita infrastruktuurin puutteiden paikkaamisessa. Myös maakaasusektorilla on tapahtunut jonkin verran edistymistä, kun parlamentti hyväksyi energialain muutokset, joiden perusteella kaasumarkkinoita avataan asteittain huhtikuusta 2014. Markkinoiden täysimääräinen avaaminen on kuitenkin lykätty vuoteen 2017. Latvia on esittänyt tasapainoisen poliittisten toimenpiteiden yhdistelmän energiasäästöjen saamiseksi talouden pääsektoreilla. Tulevina vuosina yli 70 prosenttia energiansäästöistä saadaan rakennussektorilla. Liikenteen, rakennusten ja lämmitysjärjestelmien tehokkuutta on kuitenkin yhä parannettava.

| (15) | Latvia on toteuttanut oikeuslaitoksen valmiuksien parantamiseksi merkittäviä toimia, joilla pyritään purkamaan ruuhkaa ja lyhentämään menettelyjen kestoa. Suuri oikeudellisten menettelyjen suma on kuitenkin edelleen uhka yrityksille. Lisäksi oikeuslaitoksen tehokkuuden ja laadun parantamiseksi tehtävät uudistukset, myös maksukyvyttömyys- sekä sovittelu- ja välimiesmenettelyä koskevat uudistukset, on saatava päätökseen. Niiden täytäntöönpano on kuitenkin hidasta eikä niitä sovelleta paikallishallintotasolla, ja valtionyhtiöiden uudistaminen on viivästynyt huomattavasti. Kilpailulakia on muutettava kilpailuneuvoston institutionaalisen ja taloudellisen riippumattomuuden lisäämiseksi, jotta se voi puuttua tuloksellisesti kilpailua rajoittavien julkisten ja yksityisten elinten toimintaan. |
| --- | --- |

(15)

Latvia on toteuttanut oikeuslaitoksen valmiuksien parantamiseksi merkittäviä toimia, joilla pyritään purkamaan ruuhkaa ja lyhentämään menettelyjen kestoa. Suuri oikeudellisten menettelyjen suma on kuitenkin edelleen uhka yrityksille. Lisäksi oikeuslaitoksen tehokkuuden ja laadun parantamiseksi tehtävät uudistukset, myös maksukyvyttömyys- sekä sovittelu- ja välimiesmenettelyä koskevat uudistukset, on saatava päätökseen. Niiden täytäntöönpano on kuitenkin hidasta eikä niitä sovelleta paikallishallintotasolla, ja valtionyhtiöiden uudistaminen on viivästynyt huomattavasti. Kilpailulakia on muutettava kilpailuneuvoston institutionaalisen ja taloudellisen riippumattomuuden lisäämiseksi, jotta se voi puuttua tuloksellisesti kilpailua rajoittavien julkisten ja yksityisten elinten toimintaan.

| (16) | Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut kattavasti Latvian talouspolitiikkaa. Se on arvioinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman. Se on ottanut huomioon paitsi niiden merkityksen Latvian finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta, myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–5. |
| --- | --- |

(16)

Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut kattavasti Latvian talouspolitiikkaa. Se on arvioinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman. Se on ottanut huomioon paitsi niiden merkityksen Latvian finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta, myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–5.

| (17) | Neuvosto on tutkinut vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (5) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1. |
| --- | --- |

(17)

Neuvosto on tutkinut vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (5) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.

| (18) | Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut myös koko euroalueen talouspolitiikkaa. Neuvosto on antanut tämän perusteella erityisiä suosituksia jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö on euro (6). Koska Latvian rahayksikkö on euro, sen olisi myös varmistettava, että kyseiset suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti, |
| --- | --- |

(18)

Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut myös koko euroalueen talouspolitiikkaa. Neuvosto on antanut tämän perusteella erityisiä suosituksia jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö on euro (6). Koska Latvian rahayksikkö on euro, sen olisi myös varmistettava, että kyseiset suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti,

SUOSITTAA, että Latvia toteuttaa vuosina 2014 ja 2015 toimia, joilla se

| 1. | säilyttää julkisen talouden rahoitusaseman vakauden vuonna 2014 ja vahvistaa julkisen talouden strategiaa vuodesta 2015 varmistamalla, että poikkeaminen keskipitkän aikavälin tavoitteesta rajoittuu eläkeuudistuksen vaikutukseen; jatkaa toimia keventääkseen edelleen pienituloisten työntekijöiden verorasitusta siirtyessään kohti kasvua tukevia omaisuus- ja ympäristöveroja ja parantamalla verosäännöstön noudattamista ja veronkantoa; |
| --- | --- |

1.

säilyttää julkisen talouden rahoitusaseman vakauden vuonna 2014 ja vahvistaa julkisen talouden strategiaa vuodesta 2015 varmistamalla, että poikkeaminen keskipitkän aikavälin tavoitteesta rajoittuu eläkeuudistuksen vaikutukseen; jatkaa toimia keventääkseen edelleen pienituloisten työntekijöiden verorasitusta siirtyessään kohti kasvua tukevia omaisuus- ja ympäristöveroja ja parantamalla verosäännöstön noudattamista ja veronkantoa;

| 2. | nopeuttaa korkea-asteen koulutuksen uudistusta erityisesti perustamalla riippumattoman akkreditointilaitoksen ja laatua palkitsevan rahoitusmallin; tarjoaa ammatinvalinnanohjausta kaikilla koulutustasoilla, parantaa ammatillisen koulutuksen laatua, myös oppisopimuskoulutusta, ja nuorten työllistettävyyttä, myös luomalla etsiviä toimia ilman työtä tai koulutusta olevien rekisteröitymättömien nuorten aktivoimiseksi; toteuttaa toimia integroidumman ja kattavamman tutkimusjärjestelmän luomiseksi, myös keskittämällä rahoitusta kansainvälisesti kilpailukykyisiin tutkimuslaitoksiin; |
| --- | --- |

2.

nopeuttaa korkea-asteen koulutuksen uudistusta erityisesti perustamalla riippumattoman akkreditointilaitoksen ja laatua palkitsevan rahoitusmallin; tarjoaa ammatinvalinnanohjausta kaikilla koulutustasoilla, parantaa ammatillisen koulutuksen laatua, myös oppisopimuskoulutusta, ja nuorten työllistettävyyttä, myös luomalla etsiviä toimia ilman työtä tai koulutusta olevien rekisteröitymättömien nuorten aktivoimiseksi; toteuttaa toimia integroidumman ja kattavamman tutkimusjärjestelmän luomiseksi, myös keskittämällä rahoitusta kansainvälisesti kilpailukykyisiin tutkimuslaitoksiin;

| 3. | uudistaa edelleen sosiaaliturvaa ja sen rahoitusta varmistaakseen paremman kattavuuden, etuuksien riittävyyden, tehostetut aktivointitoimenpiteet ja kohdennetut sosiaalipalvelut; lisää aktiivisen työmarkkinapolitiikan kattavuutta; parantaa terveydenhuoltojärjestelmän kustannustehokkuutta, laatua ja saatavuutta; |
| --- | --- |

3.

uudistaa edelleen sosiaaliturvaa ja sen rahoitusta varmistaakseen paremman kattavuuden, etuuksien riittävyyden, tehostetut aktivointitoimenpiteet ja kohdennetut sosiaalipalvelut; lisää aktiivisen työmarkkinapolitiikan kattavuutta; parantaa terveydenhuoltojärjestelmän kustannustehokkuutta, laatua ja saatavuutta;

| 4. | nopeuttaa kaasun ja sähkön liitäntäyhteyksien luomista naapurijäsenvaltioihin energianlähteiden monipuolistamiseksi ja kilpailun edistämiseksi yhdistämällä Baltian energiamarkkinat paremmin EU:hun; toteuttaa toimia energiatehokkuuden parantamiseksi edelleen liikenteessä, rakennussektorilla ja lämmitysjärjestelmissä; |
| --- | --- |

4.

nopeuttaa kaasun ja sähkön liitäntäyhteyksien luomista naapurijäsenvaltioihin energianlähteiden monipuolistamiseksi ja kilpailun edistämiseksi yhdistämällä Baltian energiamarkkinat paremmin EU:hun; toteuttaa toimia energiatehokkuuden parantamiseksi edelleen liikenteessä, rakennussektorilla ja lämmitysjärjestelmissä;

| 5. | saattaa oikeusjärjestelmän uudistamisen päätökseen, myös vireillä olevat maksukyvyttömyys- sekä sovittelu- ja välimiesmenettelyä koskevat uudistukset, yritysmyönteisemmän ja kuluttajaystävällisemmän oikeudellisen ympäristön varmistamiseksi; nopeuttaa julkishallinnon uudistusta, myös toteuttamalla valtion omistamien yritysten hallinnon uudistuksen ja lisäämällä kilpailuneuvoston institutionaalista ja taloudellista riippumattomuutta. |
| --- | --- |

5.

saattaa oikeusjärjestelmän uudistamisen päätökseen, myös vireillä olevat maksukyvyttömyys- sekä sovittelu- ja välimiesmenettelyä koskevat uudistukset, yritysmyönteisemmän ja kuluttajaystävällisemmän oikeudellisen ympäristön varmistamiseksi; nopeuttaa julkishallinnon uudistusta, myös toteuttamalla valtion omistamien yritysten hallinnon uudistuksen ja lisäämällä kilpailuneuvoston institutionaalista ja taloudellista riippumattomuutta.

Tehty Brysselissä 8 päivänä heinäkuuta 2014.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

P. C. PADOAN

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Pidetty voimassa vuodelle 2014 jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista 6 päivänä toukokuuta 2014 annetulla neuvoston päätöksellä 2014/322/EU (EUVL L 165, 4.6.2014, s. 49).

2

(3)  EUVL C 217, 30.7.2013, s. 47.

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1176/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25).

4

(5)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

5

(6)  Katso tämän virallisen lehden sivu 141

6

---

| 29.7.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 247/67 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 247/67

---

NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014,

Liettuan vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Liettuan vuoden 2014 lähentymisohjelmasta

2014/C 247/13

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu- ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia kestävään kasvuun ja lisätä sen kilpailukykyä. |
| --- | --- |

(1)

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu- ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia kestävään kasvuun ja lisätä sen kilpailukykyä.

| (2) | Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (2). Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (2). Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.

| (3) | Valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanosta. |
| --- | --- |

(3)

Valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanosta.

| (4) | Komissio antoi 9 päivänä heinäkuuta 2013 suosituksen (3) Unkarin vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2012–2016. |
| --- | --- |

(4)

Komissio antoi 9 päivänä heinäkuuta 2013 suosituksen (3) Unkarin vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2012–2016.

| (5) | Komissio hyväksyi 13 päivänä marraskuuta 2013 vuotuisen kasvuselvityksen, ja tästä alkoi vuoden 2014 talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso. Komissio hyväksyi niin ikään 13 päivänä marraskuuta 2013 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (4) perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa Liettuan katsottiin kuuluvan niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. |
| --- | --- |

(5)

Komissio hyväksyi 13 päivänä marraskuuta 2013 vuotuisen kasvuselvityksen, ja tästä alkoi vuoden 2014 talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso. Komissio hyväksyi niin ikään 13 päivänä marraskuuta 2013 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (4) perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa Liettuan katsottiin kuuluvan niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

| (6) | Eurooppa-neuvosto hyväksyi 20 päivänä joulukuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa. |
| --- | --- |

(6)

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 20 päivänä joulukuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa.

| (7) | Liettua toimitti vuoden 2014 kansallisen uudistusohjelmansa 1 päivänä huhtikuuta 2014 ja vuoden 2014 lähentymisohjelmansa 22 päivänä huhtikuuta 2014. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. |
| --- | --- |

(7)

Liettua toimitti vuoden 2014 kansallisen uudistusohjelmansa 1 päivänä huhtikuuta 2014 ja vuoden 2014 lähentymisohjelmansa 22 päivänä huhtikuuta 2014. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

| (8) | Vuoden 2014 lähentymisohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian tavoitteena on päästä keskipitkän aikavälin tavoitteeseen vuoteen 2015 mennessä ja saavuttaa 0,9 prosentin rakenteellinen ylijäämä suhteessa BKT:hen lähentymisohjelman lopussa vuonna 2017. Lähentymisohjelmassa vahvistetaan aikaisempi keskipitkän aikavälin tavoite, joka on 1 prosentti suhteessa BKT:hen. Se kuvastaa vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Kun otetaan huomioon (uudelleenlaskettu) rakenteellinen julkisen talouden rahoitusasema, eteneminen kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta on vuositasolla vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2014 ja 2015. Toisaalta on vaarana, että menojen viitearvosta poiketaan vuonna 2015. Kokonaisuutena tarkasteltuna sopeuttamisura kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta on laajalti vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten mukainen. Lähentymisohjelman mukaan velka supistuu huomattavasti ohjelmakaudella eli noin 35 prosenttiin vuoteen 2017 mennessä. Lähentymisohjelmassa julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on laajalti realistinen. Julkisen talouden vakauttamiseksi vuosina 2015–2017 toteutettavia toimenpiteitä ei kuitenkaan ole vielä määritetty. Komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen mukaan rakenteellisen sopeutuksen odotetaan olevan 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015 eli edistyminen jää vuonna 2014 0,3 prosenttiyksikköä alle vaaditun 0,5 prosentin tiukennuksen suhteessa BKT:hen. Lisäksi on vaarana, että menojen viitearvosta poiketaan huomattavasti vuonna 2014 ja rajoitetummin vuonna 2015. Neuvosto katsoo lähentymisohjelman arvioinnin ja komission ennusteen perusteella asetuksen (EY) N:o 1466/94 mukaisesti, että vaarana on, että sopeuttamisuralta kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta poiketaan merkittävästi vuodesta 2014 alkaen. |
| --- | --- |

(8)

Vuoden 2014 lähentymisohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian tavoitteena on päästä keskipitkän aikavälin tavoitteeseen vuoteen 2015 mennessä ja saavuttaa 0,9 prosentin rakenteellinen ylijäämä suhteessa BKT:hen lähentymisohjelman lopussa vuonna 2017. Lähentymisohjelmassa vahvistetaan aikaisempi keskipitkän aikavälin tavoite, joka on 1 prosentti suhteessa BKT:hen. Se kuvastaa vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Kun otetaan huomioon (uudelleenlaskettu) rakenteellinen julkisen talouden rahoitusasema, eteneminen kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta on vuositasolla vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2014 ja 2015. Toisaalta on vaarana, että menojen viitearvosta poiketaan vuonna 2015. Kokonaisuutena tarkasteltuna sopeuttamisura kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta on laajalti vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten mukainen. Lähentymisohjelman mukaan velka supistuu huomattavasti ohjelmakaudella eli noin 35 prosenttiin vuoteen 2017 mennessä. Lähentymisohjelmassa julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on laajalti realistinen. Julkisen talouden vakauttamiseksi vuosina 2015–2017 toteutettavia toimenpiteitä ei kuitenkaan ole vielä määritetty. Komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen mukaan rakenteellisen sopeutuksen odotetaan olevan 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015 eli edistyminen jää vuonna 2014 0,3 prosenttiyksikköä alle vaaditun 0,5 prosentin tiukennuksen suhteessa BKT:hen. Lisäksi on vaarana, että menojen viitearvosta poiketaan huomattavasti vuonna 2014 ja rajoitetummin vuonna 2015. Neuvosto katsoo lähentymisohjelman arvioinnin ja komission ennusteen perusteella asetuksen (EY) N:o 1466/94 mukaisesti, että vaarana on, että sopeuttamisuralta kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta poiketaan merkittävästi vuodesta 2014 alkaen.

| (9) | Kasvun kannalta vähemmän haitallisiksi katsottujen verojen, kuten kiinteistö- ja ympäristöverojen, suhteellinen merkitys on vähäinen. Verotuloissa nojaudutaan suurelta osin välilliseen ja työn verotukseen, kun taas ympäristöverotuksen osuus on edelleen vähäinen. Kasvuystävällisemmistä veroista saatavien tulojen lisäyksen ansiosta näitä tuloja voitaisiin käyttää lieventämään pienipalkkaisten, erityisesti matalan taitotason työntekijöiden, verorasitusta. Verojärjestelmää tarkistettiin osittain vuoden 2013 alussa, ja hallitus päätti mukauttaa pääomaverotusta, mikä edellyttää pienipalkkaisia hyödyttävää henkilökohtaisten tulojen verotuksen progressiivisuuden lisäämistä, ja nostaa verotettavan tulon rajaa ja lisätä tupakan ja alkoholin valmisteveroja. Kokonaisuutena tarkasteltuna näillä toimenpiteillä on kuitenkin melko kielteinen vaikutus tuloihin. Julkisen talouden kestävyyden parantamiseen ja tulopuolen vahvistamiseen tähtäävät lisätoimet ovat sen vuoksi edelleen keskeisiä. Vuonna 2013 annetun ympäristöverotusta koskevan maakohtaisen suosituksen johdosta ei ole ryhdytty merkittäviin toimenpiteisiin. Finanssipoliittisen kehyksen vahvistamisessa on edistytty rajoitetusti, sillä menokatot eivät edelleenkään ole riittävän sitovia eikä lainsäädännöllisiä muutoksia ole vielä hyväksytty. Liettualla on edelleen haasteita verolainsäädännön noudattamisen alalla, ja sen on puututtava erityisesti alv-petoksiin esimerkiksi vahvistamalla riskinhallintatoimia. Vuosien 2013–2014 verolainsäädännön noudattamista koskeva toimintasuunnitelma on toteutusvaiheessa, ja ensimmäisten arvioiden mukaan sillä on ollut joitakin myönteisiä vaikutuksia. Vuonna 2013 toteutettiin joukko toimia, joiden tarkoituksena on parantaa alv:tä ja valmisteveroja koskevan verolainsäädännön noudattamista. Kaudeksi 2014–2015 on käynnistetty uusi, kohdennettu strategia. |
| --- | --- |

(9)

Kasvun kannalta vähemmän haitallisiksi katsottujen verojen, kuten kiinteistö- ja ympäristöverojen, suhteellinen merkitys on vähäinen. Verotuloissa nojaudutaan suurelta osin välilliseen ja työn verotukseen, kun taas ympäristöverotuksen osuus on edelleen vähäinen. Kasvuystävällisemmistä veroista saatavien tulojen lisäyksen ansiosta näitä tuloja voitaisiin käyttää lieventämään pienipalkkaisten, erityisesti matalan taitotason työntekijöiden, verorasitusta. Verojärjestelmää tarkistettiin osittain vuoden 2013 alussa, ja hallitus päätti mukauttaa pääomaverotusta, mikä edellyttää pienipalkkaisia hyödyttävää henkilökohtaisten tulojen verotuksen progressiivisuuden lisäämistä, ja nostaa verotettavan tulon rajaa ja lisätä tupakan ja alkoholin valmisteveroja. Kokonaisuutena tarkasteltuna näillä toimenpiteillä on kuitenkin melko kielteinen vaikutus tuloihin. Julkisen talouden kestävyyden parantamiseen ja tulopuolen vahvistamiseen tähtäävät lisätoimet ovat sen vuoksi edelleen keskeisiä. Vuonna 2013 annetun ympäristöverotusta koskevan maakohtaisen suosituksen johdosta ei ole ryhdytty merkittäviin toimenpiteisiin. Finanssipoliittisen kehyksen vahvistamisessa on edistytty rajoitetusti, sillä menokatot eivät edelleenkään ole riittävän sitovia eikä lainsäädännöllisiä muutoksia ole vielä hyväksytty. Liettualla on edelleen haasteita verolainsäädännön noudattamisen alalla, ja sen on puututtava erityisesti alv-petoksiin esimerkiksi vahvistamalla riskinhallintatoimia. Vuosien 2013–2014 verolainsäädännön noudattamista koskeva toimintasuunnitelma on toteutusvaiheessa, ja ensimmäisten arvioiden mukaan sillä on ollut joitakin myönteisiä vaikutuksia. Vuonna 2013 toteutettiin joukko toimia, joiden tarkoituksena on parantaa alv:tä ja valmisteveroja koskevan verolainsäädännön noudattamista. Kaudeksi 2014–2015 on käynnistetty uusi, kohdennettu strategia.

| (10) | Epäsuotuisa väestörakenteen kehitys luo epäilyjä Liettuan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyydestä. Eläkemenojen ennustetaan kasvavan merkittävästi niin, että niiden määrän arvioidaan lähes kaksinkertaistuvan 50 vuoden aikana EU:n keskiarvoon verrattuna. Vuonna 2012 alkanut lakisääteisen eläkeiän asteittainen nousu ei ole riittävä, jotta pysyttäisiin työvoiman supistumisen ja elinajanodotteen nousun tahdissa. Lisäksi köyhyyden jyrkkä kasvu ja vakava aineellinen puute vanhempien ihmisten keskuudessa viittaavat eläkkeiden riittävyyteen liittyviin ongelmiin. Liettua on toteuttanut tärkeitä mutta yksittäisiä oikeansuuntaisia toimia. Kattavan uudistuksen aikaansaamiseksi tarvitaan kuitenkin suurempia muutoksia. Liettua on saanut päätökseen toisen eläkepilarin uudistuksen, mutta ammatillisia lisäeläkejärjestelmiä tai vapaaehtoisia eläkejärjestelmiä ei juurikaan käytetä. Lakisääteisen eläkeiän nostamisen lisäksi tarvitaan myös toimia, joilla varmistetaan ikääntyneiden työntekijöiden työllistyminen, minkä lisäksi tarvitaan ikääntyneille soveltuvia työympäristöjä. |
| --- | --- |

(10)

Epäsuotuisa väestörakenteen kehitys luo epäilyjä Liettuan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyydestä. Eläkemenojen ennustetaan kasvavan merkittävästi niin, että niiden määrän arvioidaan lähes kaksinkertaistuvan 50 vuoden aikana EU:n keskiarvoon verrattuna. Vuonna 2012 alkanut lakisääteisen eläkeiän asteittainen nousu ei ole riittävä, jotta pysyttäisiin työvoiman supistumisen ja elinajanodotteen nousun tahdissa. Lisäksi köyhyyden jyrkkä kasvu ja vakava aineellinen puute vanhempien ihmisten keskuudessa viittaavat eläkkeiden riittävyyteen liittyviin ongelmiin. Liettua on toteuttanut tärkeitä mutta yksittäisiä oikeansuuntaisia toimia. Kattavan uudistuksen aikaansaamiseksi tarvitaan kuitenkin suurempia muutoksia. Liettua on saanut päätökseen toisen eläkepilarin uudistuksen, mutta ammatillisia lisäeläkejärjestelmiä tai vapaaehtoisia eläkejärjestelmiä ei juurikaan käytetä. Lakisääteisen eläkeiän nostamisen lisäksi tarvitaan myös toimia, joilla varmistetaan ikääntyneiden työntekijöiden työllistyminen, minkä lisäksi tarvitaan ikääntyneille soveltuvia työympäristöjä.

| (11) | Kokonaistyöttömyys on supistunut, mutta rakenteellinen työttömyys on edelleen korkea, mikä viittaa ammattitaidon kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuuteen erityisesti matalan taitotason omaavien työntekijöiden kohdalla. Nuorisotyöttömyys ja niiden nuorten osuus, jotka eivät ole koulutuksessa tai työssä, ovat laskussa mutta edelleen suuria. Aktiivisten työmarkkinapoliittisten toimien vähäinen kattavuus on haaste, ja kattavuuden vaikuttavuutta ja oikea-aikaisuutta on parannettava. Ammattitaitoisen työvoiman puutteen ennustetaan pahenevan tulevaisuudessa. Nuorison työllistettävyyden parantamiseksi on tärkeää edistää työmarkkinoiden tarpeiden huomioon ottamista ammatti- ja korkeakoulutuksessa sekä parantaa oppisopimusjärjestelmien ja työssä oppimisen laatua yhteistyössä yksityissektorin, myös pk-yritysten, kanssa. Elinikäisen oppimisen mahdollisuuksien käytön kasvu ei edelleenkään ole riittävää. Työlainsäädännön kattava tarkistus yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa on tarpeen, jotta voidaan kartoittaa, miten työntekijöihin kohdistuvaa hallinnollista rasitusta voidaan lieventää. Ensi sijassa on olennaista kartoittaa ja eliminoida tarpeettomat rajoitukset, jotka vaikuttavat joustaviin sopimusjärjestelyihin, irtisanomismääräyksiin ja työaikajärjestelyihin. |
| --- | --- |

(11)

Kokonaistyöttömyys on supistunut, mutta rakenteellinen työttömyys on edelleen korkea, mikä viittaa ammattitaidon kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuuteen erityisesti matalan taitotason omaavien työntekijöiden kohdalla. Nuorisotyöttömyys ja niiden nuorten osuus, jotka eivät ole koulutuksessa tai työssä, ovat laskussa mutta edelleen suuria. Aktiivisten työmarkkinapoliittisten toimien vähäinen kattavuus on haaste, ja kattavuuden vaikuttavuutta ja oikea-aikaisuutta on parannettava. Ammattitaitoisen työvoiman puutteen ennustetaan pahenevan tulevaisuudessa. Nuorison työllistettävyyden parantamiseksi on tärkeää edistää työmarkkinoiden tarpeiden huomioon ottamista ammatti- ja korkeakoulutuksessa sekä parantaa oppisopimusjärjestelmien ja työssä oppimisen laatua yhteistyössä yksityissektorin, myös pk-yritysten, kanssa. Elinikäisen oppimisen mahdollisuuksien käytön kasvu ei edelleenkään ole riittävää. Työlainsäädännön kattava tarkistus yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa on tarpeen, jotta voidaan kartoittaa, miten työntekijöihin kohdistuvaa hallinnollista rasitusta voidaan lieventää. Ensi sijassa on olennaista kartoittaa ja eliminoida tarpeettomat rajoitukset, jotka vaikuttavat joustaviin sopimusjärjestelyihin, irtisanomismääräyksiin ja työaikajärjestelyihin.

| (12) | Viimeaikaisista parannuksista huolimatta työikäisten köyhyys pysyttelee EU:n keskiarvon yläpuolella. Vähimmäiskuukausipalkan ja verovapaan tulon rajan nostaminen ovat auttaneet lieventämään köyhyyttä. Vanhuusiän köyhyys ja vakava aineellinen puute ovat kuitenkin lisääntyneet viime vuosina. Vuosina 2012–2013 toteutetun sosiaaliavustuksia koskevan uudistuksen kokeiluvaiheen ansiosta sosiaaliturvaa nauttineiden määrä ja sosiaalitukimenot supistuivat. Kokeilu ulotettiin vuonna 2014 kaikkiin kuntiin. On seurattava ja arvioitava uudistuksen vaikutuksia vähävaraisimpiin. Toimenpiteet, joilla edistetään sosiaaliturvaa pitkään nauttineiden työttömien osallistumista työmarkkinoille, eivät ole riittävän kattavia. Lisäksi nämä toimenpiteet keskittyvät edelleen julkisiin työllistämisohjelmiin ja tarjoavat siten tulotukea, mutta ne eivät auta parantamaan tuensaajien työllistettävyyttä. Uudistuksen vaikutusta matalapalkkaisiin on arvioitava. Liettua on hyväksynyt vuosien 2014–2020 toimintasuunnitelman sosiaalisen osallisuuden parantamisesta. Vielä on kuitenkin määritettävä tärkeimmät kohderyhmät, talousarvio ja konkreettiset toimenpiteet sekä selvitettävä, miten tavoitteet saavutetaan ja kuinka toimintasuunnitelmaa toteuttavat eri ministeriöt, paikallishallintoviranomaiset ja kansalaisyhteiskunnan toimijat toimivat yhteistyössä. |
| --- | --- |

(12)

Viimeaikaisista parannuksista huolimatta työikäisten köyhyys pysyttelee EU:n keskiarvon yläpuolella. Vähimmäiskuukausipalkan ja verovapaan tulon rajan nostaminen ovat auttaneet lieventämään köyhyyttä. Vanhuusiän köyhyys ja vakava aineellinen puute ovat kuitenkin lisääntyneet viime vuosina. Vuosina 2012–2013 toteutetun sosiaaliavustuksia koskevan uudistuksen kokeiluvaiheen ansiosta sosiaaliturvaa nauttineiden määrä ja sosiaalitukimenot supistuivat. Kokeilu ulotettiin vuonna 2014 kaikkiin kuntiin. On seurattava ja arvioitava uudistuksen vaikutuksia vähävaraisimpiin. Toimenpiteet, joilla edistetään sosiaaliturvaa pitkään nauttineiden työttömien osallistumista työmarkkinoille, eivät ole riittävän kattavia. Lisäksi nämä toimenpiteet keskittyvät edelleen julkisiin työllistämisohjelmiin ja tarjoavat siten tulotukea, mutta ne eivät auta parantamaan tuensaajien työllistettävyyttä. Uudistuksen vaikutusta matalapalkkaisiin on arvioitava. Liettua on hyväksynyt vuosien 2014–2020 toimintasuunnitelman sosiaalisen osallisuuden parantamisesta. Vielä on kuitenkin määritettävä tärkeimmät kohderyhmät, talousarvio ja konkreettiset toimenpiteet sekä selvitettävä, miten tavoitteet saavutetaan ja kuinka toimintasuunnitelmaa toteuttavat eri ministeriöt, paikallishallintoviranomaiset ja kansalaisyhteiskunnan toimijat toimivat yhteistyössä.

| (13) | Hallitus on toteuttanut valtionyritysten kunnianhimoista uudistamishanketta vuodesta 2010. Lopulliset säädökset hyväksyttiin joulukuussa 2013. Säädöksillä muutettiin avoimuutta koskevia ohjeita, joiden mukaan kaikkien valtionyritysten vuosikertomuksissa on vuodesta 2014 alkaen esitettävä erilliset tiedot kaupallisista ja muista toiminnoista. Ensimmäinen tätä jaottelua koskeva kertomus on määrä julkaista elokuussa 2014. Sen avulla pitäisi olla mahdollista arvioida tarkemmin, miten tämä muutos on onnistunut. Valtionyritysten hallituksissa on kuitenkin yhä vain harvoja riippumattomia jäseniä, mihin ovat osittain syynä valtion ja kunnan yrityksiin sovellettavat oikeudelliset rajoitukset. On ehdotettu lainsäädännöllisten muutosten tekemistä, jotta kaikkiin valtionyrityksiin voidaan nimittää riippumattomia hallitusten jäseniä. Kaupallisten ja muiden toimintojen toisistaan erottamisen tuloksellisuutta ja hallitusten ammattimaisuutta on arvioitava sen jälkeen kun muutokset on toteutettu kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

(13)

Hallitus on toteuttanut valtionyritysten kunnianhimoista uudistamishanketta vuodesta 2010. Lopulliset säädökset hyväksyttiin joulukuussa 2013. Säädöksillä muutettiin avoimuutta koskevia ohjeita, joiden mukaan kaikkien valtionyritysten vuosikertomuksissa on vuodesta 2014 alkaen esitettävä erilliset tiedot kaupallisista ja muista toiminnoista. Ensimmäinen tätä jaottelua koskeva kertomus on määrä julkaista elokuussa 2014. Sen avulla pitäisi olla mahdollista arvioida tarkemmin, miten tämä muutos on onnistunut. Valtionyritysten hallituksissa on kuitenkin yhä vain harvoja riippumattomia jäseniä, mihin ovat osittain syynä valtion ja kunnan yrityksiin sovellettavat oikeudelliset rajoitukset. On ehdotettu lainsäädännöllisten muutosten tekemistä, jotta kaikkiin valtionyrityksiin voidaan nimittää riippumattomia hallitusten jäseniä. Kaupallisten ja muiden toimintojen toisistaan erottamisen tuloksellisuutta ja hallitusten ammattimaisuutta on arvioitava sen jälkeen kun muutokset on toteutettu kokonaisuudessaan.

| (14) | Sähkö- ja kaasuyhteydet naapurijäsenvaltioihin ovat edelleen kehittymättömiä, minkä johdosta kilpailu on vähäistä ja hinnat korkeita. Kilpailua kotimarkkinoilla on lisätty vapauttamalla kaasu- ja sähkömarkkinat, mutta asiakkaat eivät ole toistaiseksi käyttäneet oikeuttaan vaihtaa toimittajia. Vaikka hallitus on tehnyt energiayhteyksistä painopisteen, niitä ei ole vielä saatu valmiiksi. Tärkeä kaasuputkisto on tilattu, ja Klaipedan LNG-terminaalin odotetaan olevan käytössä viimeistään joulukuussa 2014. Jonkin verran on edistytty Liettuan energiaverkon ja EU:n energiamarkkinoiden yhteenliittämisessä. Lisäksi on tarpeen parantaa energiatehokkuutta. Liettua on edistynyt jonkin verran rakennusten energiatehokkuudessa, mukaan lukien JESSICA-holdingrahastosta tuetut investoinnit. Vuonna 2013 toteutettiin lainsäädännöllisiä toimenpiteitä holdingrahaston käytön nopeuttamiseksi. Hankkeet oli saatettu päätökseen vuoden 2014 alussa, ja alustavien hakemusten määrä on noussut huomattavasti. Lainsäädännöllisiin muutoksiin sisältyy lämmitysavustusten vähentäminen, jos asukkaat eivät halua korjata asuntojaan. Näin poistetaan esteet korjausten tieltä. |
| --- | --- |

(14)

Sähkö- ja kaasuyhteydet naapurijäsenvaltioihin ovat edelleen kehittymättömiä, minkä johdosta kilpailu on vähäistä ja hinnat korkeita. Kilpailua kotimarkkinoilla on lisätty vapauttamalla kaasu- ja sähkömarkkinat, mutta asiakkaat eivät ole toistaiseksi käyttäneet oikeuttaan vaihtaa toimittajia. Vaikka hallitus on tehnyt energiayhteyksistä painopisteen, niitä ei ole vielä saatu valmiiksi. Tärkeä kaasuputkisto on tilattu, ja Klaipedan LNG-terminaalin odotetaan olevan käytössä viimeistään joulukuussa 2014. Jonkin verran on edistytty Liettuan energiaverkon ja EU:n energiamarkkinoiden yhteenliittämisessä. Lisäksi on tarpeen parantaa energiatehokkuutta. Liettua on edistynyt jonkin verran rakennusten energiatehokkuudessa, mukaan lukien JESSICA-holdingrahastosta tuetut investoinnit. Vuonna 2013 toteutettiin lainsäädännöllisiä toimenpiteitä holdingrahaston käytön nopeuttamiseksi. Hankkeet oli saatettu päätökseen vuoden 2014 alussa, ja alustavien hakemusten määrä on noussut huomattavasti. Lainsäädännöllisiin muutoksiin sisältyy lämmitysavustusten vähentäminen, jos asukkaat eivät halua korjata asuntojaan. Näin poistetaan esteet korjausten tieltä.

| (15) | Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut kattavasti Liettuan talouspolitiikkaa. Se on arvioinut kansallisen uudistusohjelman ja lähentymisohjelman. Se on ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen Liettuan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–6. |
| --- | --- |

(15)

Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut kattavasti Liettuan talouspolitiikkaa. Se on arvioinut kansallisen uudistusohjelman ja lähentymisohjelman. Se on ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen Liettuan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–6.

| (16) | Neuvosto on tutkinut Liettuan lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (5) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1, |
| --- | --- |

(16)

Neuvosto on tutkinut Liettuan lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (5) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

SUOSITTAA, että Liettua toteuttaa vuosina 2014 ja 2015 toimia, joilla se

| 1. | vahvistaa julkisen talouden toimenpiteitä vuodeksi 2014, kun otetaan huomioon vertailuarvoa suurempi menojen kasvu ja se, että komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen mukaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennalta ehkäisevän osion vaatimuksiin nähden on rakenteellisten toimenpiteiden osalta muodostumassa ero, jonka suuruus on 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä kertoo merkittävän poikkeaman riskistä; vahvistaa vuonna 2015 julkisen talouden strategiaa huolehtiakseen siitä, että eteneminen kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta on vaadittu 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen; huolehtii sen jälkeen, että keskipitkän aikavälin tavoitteessa pysytään; täydentää julkisen talouden strategiaa entisestään vahvemmalla finanssipoliittisella kehyksellä, erityisesti varmistamalla sitovat menokatot asettaessaan keskipitkän aikavälin julkisen talouden kehystä; tarkistaa edelleen verojärjestelmää ja harkitsee kasvun kannalta vähiten haitallisten verojen, kuten kiinteään omaisuuteen kohdistuvien juoksevien verojen ja ympäristöverojen, korottamista, ja parantaa edelleen verosäännösten noudattamista; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa julkisen talouden toimenpiteitä vuodeksi 2014, kun otetaan huomioon vertailuarvoa suurempi menojen kasvu ja se, että komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen mukaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennalta ehkäisevän osion vaatimuksiin nähden on rakenteellisten toimenpiteiden osalta muodostumassa ero, jonka suuruus on 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä kertoo merkittävän poikkeaman riskistä; vahvistaa vuonna 2015 julkisen talouden strategiaa huolehtiakseen siitä, että eteneminen kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta on vaadittu 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen; huolehtii sen jälkeen, että keskipitkän aikavälin tavoitteessa pysytään; täydentää julkisen talouden strategiaa entisestään vahvemmalla finanssipoliittisella kehyksellä, erityisesti varmistamalla sitovat menokatot asettaessaan keskipitkän aikavälin julkisen talouden kehystä; tarkistaa edelleen verojärjestelmää ja harkitsee kasvun kannalta vähiten haitallisten verojen, kuten kiinteään omaisuuteen kohdistuvien juoksevien verojen ja ympäristöverojen, korottamista, ja parantaa edelleen verosäännösten noudattamista;

| 2. | hyväksyy eläkejärjestelmän kattavaa uudistusta koskevan lainsäädännön ja panee sen täytäntöön; mukauttaa erityisesti lakisääteisen eläkeiän elinajanodotteen muutoksiin, rajoittaa varhaiseläkkeelle pääsyä, laatii selkeät säännöt eläkkeiden indeksointia varten ja edistää täydentävien säästöjärjestelmien käyttöä; tukee eläkeuudistusta toimenpiteillä, joilla edistetään ikääntyneiden työntekijöiden työllistettävyyttä; |
| --- | --- |

2.

hyväksyy eläkejärjestelmän kattavaa uudistusta koskevan lainsäädännön ja panee sen täytäntöön; mukauttaa erityisesti lakisääteisen eläkeiän elinajanodotteen muutoksiin, rajoittaa varhaiseläkkeelle pääsyä, laatii selkeät säännöt eläkkeiden indeksointia varten ja edistää täydentävien säästöjärjestelmien käyttöä; tukee eläkeuudistusta toimenpiteillä, joilla edistetään ikääntyneiden työntekijöiden työllistettävyyttä;

| 3. | kohdentaa entistä paremmin aktiiviset työmarkkinapoliittiset toimenpiteet matalan taitotason työntekijöihin ja pitkäaikaistyöttömiin; parantaa työttömyysetuuksien kattavuutta ja riittävyyttä ja yhdistää ne työmarkkinoille osallistumista edistäviin toimenpiteisiin; puuttuu jatkuvaan ammattitaidon kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuuteen parantamalla työmarkkinoiden tarpeiden huomioon ottamista koulutuksessa muun muassa ammattitaitoennusteisiin perustuvien järjestelmien pohjalta ja edistää elinikäistä oppimista; asettaa laadukkaan oppisopimuskoulutuksen tarjonnan ja muut työssä oppimisen muodot etusijalle ja vahvistaa kumppanuutta yksityissektorin kanssa nuorten työllisyyden parantamiseksi; tarkistaa työlainsäädännön asianmukaisuuden erityisesti työsopimus- ja työaikajärjestelyjä koskevan kehyksen osalta työmarkkinaosapuolia kuullen; |
| --- | --- |

3.

kohdentaa entistä paremmin aktiiviset työmarkkinapoliittiset toimenpiteet matalan taitotason työntekijöihin ja pitkäaikaistyöttömiin; parantaa työttömyysetuuksien kattavuutta ja riittävyyttä ja yhdistää ne työmarkkinoille osallistumista edistäviin toimenpiteisiin; puuttuu jatkuvaan ammattitaidon kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuuteen parantamalla työmarkkinoiden tarpeiden huomioon ottamista koulutuksessa muun muassa ammattitaitoennusteisiin perustuvien järjestelmien pohjalta ja edistää elinikäistä oppimista; asettaa laadukkaan oppisopimuskoulutuksen tarjonnan ja muut työssä oppimisen muodot etusijalle ja vahvistaa kumppanuutta yksityissektorin kanssa nuorten työllisyyden parantamiseksi; tarkistaa työlainsäädännön asianmukaisuuden erityisesti työsopimus- ja työaikajärjestelyjä koskevan kehyksen osalta työmarkkinaosapuolia kuullen;

| 4. | huolehtii siitä, että avustukset kattavat niitä eniten tarvitsevat ja vahvistaa edelleen yhteyttä sosiaaliavustusten ja työmarkkinoille osallistumista edistävien toimenpiteiden välillä; |
| --- | --- |

4.

huolehtii siitä, että avustukset kattavat niitä eniten tarvitsevat ja vahvistaa edelleen yhteyttä sosiaaliavustusten ja työmarkkinoille osallistumista edistävien toimenpiteiden välillä;

| 5. | saattaa valtion omistamien yritysten uudistuksen päätökseen suunnitelman mukaisesti erityisesti erottamalla kaupalliset ja muut toiminnot lopullisesti toisistaan, lisäämällä edelleen hallitusten ammattimaisuutta ja valvomalla tiiviisti uudistusten vaatimusten noudattamista |
| --- | --- |

5.

saattaa valtion omistamien yritysten uudistuksen päätökseen suunnitelman mukaisesti erityisesti erottamalla kaupalliset ja muut toiminnot lopullisesti toisistaan, lisäämällä edelleen hallitusten ammattimaisuutta ja valvomalla tiiviisti uudistusten vaatimusten noudattamista

| 6. | nopeuttaa rakennusten energiatehokkuutta parantavia toimenpiteitä panemalla holdingrahaston nopeasti täytäntöön; jatkaa rajat ylittävien yhteyksien kehittämistä naapurijäsenvaltioiden kanssa sekä kaasun että sähkön osalta energialähteiden monipuolistamiseksi ja edistää kilpailua Baltian energiamarkkinoiden paremman yhdentymisen avulla. |
| --- | --- |

6.

nopeuttaa rakennusten energiatehokkuutta parantavia toimenpiteitä panemalla holdingrahaston nopeasti täytäntöön; jatkaa rajat ylittävien yhteyksien kehittämistä naapurijäsenvaltioiden kanssa sekä kaasun että sähkön osalta energialähteiden monipuolistamiseksi ja edistää kilpailua Baltian energiamarkkinoiden paremman yhdentymisen avulla.

Tehty Brysselissä 8 päivänä heinäkuuta 2014.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

P. C. PADOAN

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Pidetty vuonna 2014 voimassa 6 päivänä toukokuuta 2014 annetulla neuvoston päätöksellä 2014/322/EU jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (EUVL L 165, 4.6.2014, s. 49).

2

(3)  EUVL C 217, 30.7.2013, s. 51.

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1176/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25).

4

(5)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti

5

---

| 29.7.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 247/72 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 247/72

---

NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014,

Luxemburgin vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Luxemburgin vuoden 2014 vakausohjelmasta

2014/C 247/14

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistettiin uusi kasvu- ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainaloihin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia kestävään kasvuun ja lisätä sen kilpailukykyä. |
| --- | --- |

(1)

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistettiin uusi kasvu- ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainaloihin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia kestävään kasvuun ja lisätä sen kilpailukykyä.

| (2) | Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (2). Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (2). Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.

| (3) | Jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

(3)

Jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon.

| (4) | Neuvosto antoi 9 päivänä heinäkuuta 2013 suosituksen (3) Luxemburgin vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon‐ Luxemburgin vuosien 2012–2016 tarkistetusta vakausohjelmasta. Komissio esitti 15 päivänä marraskuuta 2013 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 473/2013 (4) mukaisesti lausuntonsa Luxemburgin alustavasta talousarviosuunnitelmasta vuodeksi 2014. |
| --- | --- |

(4)

Neuvosto antoi 9 päivänä heinäkuuta 2013 suosituksen (3) Luxemburgin vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon‐ Luxemburgin vuosien 2012–2016 tarkistetusta vakausohjelmasta. Komissio esitti 15 päivänä marraskuuta 2013 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 473/2013 (4) mukaisesti lausuntonsa Luxemburgin alustavasta talousarviosuunnitelmasta vuodeksi 2014.

| (5) | Komissio hyväksyi 13 päivänä marraskuuta 2013 vuotuisen kasvuselvityksen, ja tästä alkoi vuoden 2014 talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso. Komissio hyväksyi myös 13 päivänä marraskuuta 2013 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Luxemburg kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. |
| --- | --- |

(5)

Komissio hyväksyi 13 päivänä marraskuuta 2013 vuotuisen kasvuselvityksen, ja tästä alkoi vuoden 2014 talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso. Komissio hyväksyi myös 13 päivänä marraskuuta 2013 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Luxemburg kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

| (6) | Eurooppa-neuvosto hyväksyi 20 päivänä joulukuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa. |
| --- | --- |

(6)

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 20 päivänä joulukuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa.

| (7) | Komissio julkaisi 5 päivänä maaliskuuta 2014 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla toteutetun Luxemburgia koskevan perusteellisen tarkastelun tulokset. Komissio päättelee analyysinsä perusteella, ettei Luxemburgin makrotaloudessa ole makrotalouden epätasapainoa koskevassa menettelyssä tarkoitettuja epätasapainotiloja. Etenkään vaihtotaseen ylijäämä ei analyysin perusteella johdu vaisusta kotimaisesta kysynnästä, vaan pikemminkin Luxemburgin pitkälti rahoituspalveluihin perustuvasta erityisestä kasvumallista. Kotimaan rahoitusvakauteen kohdistuu riskejä, jotka johtuvat finanssisektorin laajuudesta, mutta ne ovat kuitenkin suhteellisen hallittuja, sillä sektori on yhtaikaa hajautunut ja erikoistunut. Yksityisen sektorin, erityisesti muiden kuin finanssisektorin yritysten, suuri velkaantuneisuus on pääasiassa osoitus siitä, että Luxemburgissa toimii paljon monikansallisia yrityksiä, jotka käyttävät Luxemburgissa sijaitsevia sivuliikkeitään tai tytäryrityksiään ryhmän sisäisiin rahoitusoperaatioihin. Lisäksi tämänhetkinen julkisen talouden suotuisa rahoitusasema on erittäin riippuvainen kukoistavaan rahoitussektoriin perustuvan kasvumallin kestävyydestä ja muodostaa pitkällä aikavälillä merkittävän kestävyysriskin. |
| --- | --- |

(7)

Komissio julkaisi 5 päivänä maaliskuuta 2014 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla toteutetun Luxemburgia koskevan perusteellisen tarkastelun tulokset. Komissio päättelee analyysinsä perusteella, ettei Luxemburgin makrotaloudessa ole makrotalouden epätasapainoa koskevassa menettelyssä tarkoitettuja epätasapainotiloja. Etenkään vaihtotaseen ylijäämä ei analyysin perusteella johdu vaisusta kotimaisesta kysynnästä, vaan pikemminkin Luxemburgin pitkälti rahoituspalveluihin perustuvasta erityisestä kasvumallista. Kotimaan rahoitusvakauteen kohdistuu riskejä, jotka johtuvat finanssisektorin laajuudesta, mutta ne ovat kuitenkin suhteellisen hallittuja, sillä sektori on yhtaikaa hajautunut ja erikoistunut. Yksityisen sektorin, erityisesti muiden kuin finanssisektorin yritysten, suuri velkaantuneisuus on pääasiassa osoitus siitä, että Luxemburgissa toimii paljon monikansallisia yrityksiä, jotka käyttävät Luxemburgissa sijaitsevia sivuliikkeitään tai tytäryrityksiään ryhmän sisäisiin rahoitusoperaatioihin. Lisäksi tämänhetkinen julkisen talouden suotuisa rahoitusasema on erittäin riippuvainen kukoistavaan rahoitussektoriin perustuvan kasvumallin kestävyydestä ja muodostaa pitkällä aikavälillä merkittävän kestävyysriskin.

| (8) | Luxemburg toimitti vuoden 2014 kansallisen uudistusohjelmansa 28 päivänä huhtikuuta 2014 ja vuoden 2014 vakausohjelmansa 25 päivänä huhtikuuta 2014. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on pystytty ottamaan huomioon. |
| --- | --- |

(8)

Luxemburg toimitti vuoden 2014 kansallisen uudistusohjelmansa 28 päivänä huhtikuuta 2014 ja vuoden 2014 vakausohjelmansa 25 päivänä huhtikuuta 2014. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on pystytty ottamaan huomioon.

| (9) | Vuoden 2014 vakausohjelmassa esitetyn keskipitkän aikavälin julkisen talouden strategian tavoitteena on palata vuoden 2015 merkittävän poikkeaman jälkeen vuonna 2016 tilanteeseen, jossa keskipitkän aikavälin tavoite täyttyy. Vakausohjelmassa vahvistetaan aiempi keskipitkän aikavälin tavoite, joka on 0,5 prosentin ylijäämä suhteessa BKT:hen, mikä vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. (Uudelleenlasketun) julkisen talouden rakenteellisen ylijäämän odotetaan vähenevän 1,4 prosentista (vuonna 2013) 1,1 prosenttiin (vuonna 2014) suhteessa BKT:hen ja sen jälkeen muuttuvan 0,1 prosentin alijäämäksi suhteessa BKT:hen (vuonna 2015). Tämän jälkeen saavutettaneen asteittain kasvava rakenteellinen ylijäämä. Näin ollen Luxemburgin odotetaan pysyvän keskipitkän aikavälin tavoitteessaan vuonna 2014, mutta poikkeavan siitä merkittävästi vuonna 2015. Vakausohjelman mukaan julkisen talouden menojen kasvu (ilman päätösperäisten toimien vaikutusta tuloihin) ylittää BKT:n keskipitkän aikavälin potentiaalisen kasvun viitearvon vuonna 2015. Kaiken kaikkiaan ohjelman tavoitteet ovat osittain vakaus- ja kasvusopimuksen ennalta ehkäisevän osion vaatimusten mukaisia. Siitä poiketaan erityisen paljon vuonna 2015. Velkasuhde oli 23,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013 eli selvästi alle viitearvon, joka on 60 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja sen ennustetaan heikkenevän ohjelmakaudella edelleen. Vakausohjelmassa esitetty julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario, jonka on laatinut riippumaton elin (STATEC), on vuosien 2014 ja 2015 osalta jonkin verran optimistinen. Hallitus arvioi BKT:n kasvuvauhdin olevan 3,2 prosenttia sekä vuonna 2014 että vuonna 2015, kun taas komission yksiköiden kevään 2014 ennusteen mukaan se on 2,6 prosenttia vuonna 2014 ja 2,7 prosenttia vuonna 2015. Lisäksi viranomaiset eivät ole vielä ilmoittaneet tarkasti julkisen talouden kehitysennusteen taustalla olevia toimenpiteitä vuosiksi 2015–2018. Komission ennusteessa ei oteta huomioon hiljattain ilmoitettuja toimenpiteitä, ja sen mukaan rakenteellisen ylijäämän odotetaan supistuvan 0,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja muuttuvan 1,3 prosentin alijäämäksi suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Niiden julkisen talouden menojen, joista on vähennetty harkinnanvaraiset tulopuolen toimenpiteet, arvioidaan ylittävän potentiaalisen BKT:n keskipitkän aikavälin viitearvon vuonna 2015, jolloin odotetaan merkittävää poikkeamaa. Neuvosto katsoo asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen vakausohjelmaa koskevan arviointinsa ja komission ennusteen perusteella, että erityisesti vuodesta 2015 alkaen ohjelman tavoitteiden saavuttamiseen kohdistuu riskejä, jotka ovat ainoastaan osittain vakaus- ja kasvusopimuksen ennalta ehkäisevän osion vaatimusten mukaisia. |
| --- | --- |

(9)

Vuoden 2014 vakausohjelmassa esitetyn keskipitkän aikavälin julkisen talouden strategian tavoitteena on palata vuoden 2015 merkittävän poikkeaman jälkeen vuonna 2016 tilanteeseen, jossa keskipitkän aikavälin tavoite täyttyy. Vakausohjelmassa vahvistetaan aiempi keskipitkän aikavälin tavoite, joka on 0,5 prosentin ylijäämä suhteessa BKT:hen, mikä vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. (Uudelleenlasketun) julkisen talouden rakenteellisen ylijäämän odotetaan vähenevän 1,4 prosentista (vuonna 2013) 1,1 prosenttiin (vuonna 2014) suhteessa BKT:hen ja sen jälkeen muuttuvan 0,1 prosentin alijäämäksi suhteessa BKT:hen (vuonna 2015). Tämän jälkeen saavutettaneen asteittain kasvava rakenteellinen ylijäämä. Näin ollen Luxemburgin odotetaan pysyvän keskipitkän aikavälin tavoitteessaan vuonna 2014, mutta poikkeavan siitä merkittävästi vuonna 2015. Vakausohjelman mukaan julkisen talouden menojen kasvu (ilman päätösperäisten toimien vaikutusta tuloihin) ylittää BKT:n keskipitkän aikavälin potentiaalisen kasvun viitearvon vuonna 2015. Kaiken kaikkiaan ohjelman tavoitteet ovat osittain vakaus- ja kasvusopimuksen ennalta ehkäisevän osion vaatimusten mukaisia. Siitä poiketaan erityisen paljon vuonna 2015. Velkasuhde oli 23,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013 eli selvästi alle viitearvon, joka on 60 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja sen ennustetaan heikkenevän ohjelmakaudella edelleen. Vakausohjelmassa esitetty julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario, jonka on laatinut riippumaton elin (STATEC), on vuosien 2014 ja 2015 osalta jonkin verran optimistinen. Hallitus arvioi BKT:n kasvuvauhdin olevan 3,2 prosenttia sekä vuonna 2014 että vuonna 2015, kun taas komission yksiköiden kevään 2014 ennusteen mukaan se on 2,6 prosenttia vuonna 2014 ja 2,7 prosenttia vuonna 2015. Lisäksi viranomaiset eivät ole vielä ilmoittaneet tarkasti julkisen talouden kehitysennusteen taustalla olevia toimenpiteitä vuosiksi 2015–2018. Komission ennusteessa ei oteta huomioon hiljattain ilmoitettuja toimenpiteitä, ja sen mukaan rakenteellisen ylijäämän odotetaan supistuvan 0,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja muuttuvan 1,3 prosentin alijäämäksi suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Niiden julkisen talouden menojen, joista on vähennetty harkinnanvaraiset tulopuolen toimenpiteet, arvioidaan ylittävän potentiaalisen BKT:n keskipitkän aikavälin viitearvon vuonna 2015, jolloin odotetaan merkittävää poikkeamaa. Neuvosto katsoo asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen vakausohjelmaa koskevan arviointinsa ja komission ennusteen perusteella, että erityisesti vuodesta 2015 alkaen ohjelman tavoitteiden saavuttamiseen kohdistuu riskejä, jotka ovat ainoastaan osittain vakaus- ja kasvusopimuksen ennalta ehkäisevän osion vaatimusten mukaisia.

| (10) | Hallitus esitti parlamentille heinäkuussa 2013 lakialoitteen neuvoston direktiivin 2011/85/EU (5) säännösten sekä talous- ja rahaliiton vakaudesta, yhteensovittamisesta sekä ohjauksesta ja hallinnasta tehdyn sopimuksen saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä. Lain odotettiin tulevan voimaan 1 päivänä tammikuuta 2014, mutta sen hyväksyminen viivästyi, kun hallitus erosi heinäkuussa. Lakialoitteen mukaan otetaan käyttöön uusi monivuotisesta rahoitusohjelmasta annettu laki, joka kattaa saman ajan kuin tuleva vakausohjelman päivitys. Monivuotisesta rahoitusohjelmasta annettua lakia päivitettäisiin jatkuvasti vuosittain yhdessä vuotuisen talousarvion kanssa. Siinä esitettäisiin yksityiskohtaiset suunnitelmat, joilla saavutetaan keskipitkän aikavälin talousarviotavoite julkisen hallinnon tasolla. Lakialoitteen mukaan monivuotisesta rahoitusohjelmasta annetussa laissa otetaan käyttöön monivuotiset enimmäismäärät, jotka kattavat ainoastaan keskushallintosektorin. Siinä ei kuitenkaan mainita, mitkä ovat seuraukset, jos enimmäismäärät ylitetään. Lakialoitteeseen ei sisälly kansallista menosääntöä, jolla ohjattaisiin monivuotisten menotavoitteiden asettamista. Siinä on kuitenkin keskipitkän aikavälin tavoitteeseen johtavaa sopeuttamisuraa koskevia säännöksiä, joita on noudatettava. Laista annettiin parlamentille maaliskuussa 2014 muutettu esitys, jossa muun muassa osoitetaan julkisen talouden sääntöjen riippumattoman valvonnan tehtävä uudelle Conseil National des Finances Publiques -laitokselle. |
| --- | --- |

(10)

Hallitus esitti parlamentille heinäkuussa 2013 lakialoitteen neuvoston direktiivin 2011/85/EU (5) säännösten sekä talous- ja rahaliiton vakaudesta, yhteensovittamisesta sekä ohjauksesta ja hallinnasta tehdyn sopimuksen saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä. Lain odotettiin tulevan voimaan 1 päivänä tammikuuta 2014, mutta sen hyväksyminen viivästyi, kun hallitus erosi heinäkuussa. Lakialoitteen mukaan otetaan käyttöön uusi monivuotisesta rahoitusohjelmasta annettu laki, joka kattaa saman ajan kuin tuleva vakausohjelman päivitys. Monivuotisesta rahoitusohjelmasta annettua lakia päivitettäisiin jatkuvasti vuosittain yhdessä vuotuisen talousarvion kanssa. Siinä esitettäisiin yksityiskohtaiset suunnitelmat, joilla saavutetaan keskipitkän aikavälin talousarviotavoite julkisen hallinnon tasolla. Lakialoitteen mukaan monivuotisesta rahoitusohjelmasta annetussa laissa otetaan käyttöön monivuotiset enimmäismäärät, jotka kattavat ainoastaan keskushallintosektorin. Siinä ei kuitenkaan mainita, mitkä ovat seuraukset, jos enimmäismäärät ylitetään. Lakialoitteeseen ei sisälly kansallista menosääntöä, jolla ohjattaisiin monivuotisten menotavoitteiden asettamista. Siinä on kuitenkin keskipitkän aikavälin tavoitteeseen johtavaa sopeuttamisuraa koskevia säännöksiä, joita on noudatettava. Laista annettiin parlamentille maaliskuussa 2014 muutettu esitys, jossa muun muassa osoitetaan julkisen talouden sääntöjen riippumattoman valvonnan tehtävä uudelle Conseil National des Finances Publiques -laitokselle.

| (11) | Lisäksi uudet verkkokaupasta saatavaa arvonlisäverotuloa koskevat säännöt vaikuttavat kielteisesti alv-tuloihin. Vuodesta 2015 nämä tulot siirretään maasta, johon palvelun suorittaja on sijoittautunut, maahan, jossa on asiakkaan asuinpaikka. Hallitus ilmoitti, että alv-kantoja korotetaan 2 prosenttiyksiköllä, minkä pitäisi korvata tulonmenetys osittain. Kun kuitenkin otetaan huomioon alhaisten ja poikkeuksellisen alhaisten verokantojen laajamittainen käyttö, lisätuloja voidaan saada laajentamalla yleisen verokannan soveltamisalaa ja kompensoimalla näin edellä mainittuja tulonmenetyksiä. |
| --- | --- |

(11)

Lisäksi uudet verkkokaupasta saatavaa arvonlisäverotuloa koskevat säännöt vaikuttavat kielteisesti alv-tuloihin. Vuodesta 2015 nämä tulot siirretään maasta, johon palvelun suorittaja on sijoittautunut, maahan, jossa on asiakkaan asuinpaikka. Hallitus ilmoitti, että alv-kantoja korotetaan 2 prosenttiyksiköllä, minkä pitäisi korvata tulonmenetys osittain. Kun kuitenkin otetaan huomioon alhaisten ja poikkeuksellisen alhaisten verokantojen laajamittainen käyttö, lisätuloja voidaan saada laajentamalla yleisen verokannan soveltamisalaa ja kompensoimalla näin edellä mainittuja tulonmenetyksiä.

| (12) | Vuonna 2012 julkaistun komission ikääntymisraportin mukaan julkisten bruttoeläkemenojen osuus, joka oli 9,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, on kasvussa Luxemburgissa, ja sen arvioidaan olevan 18,6 prosenttia vuonna 2060. Tämä johtuu pääosin ikäsidonnaisista menoista ja erityisesti eläkkeistä. Vuoden 2012 eläkeuudistus oli suppea eikä sillä puututtu merkittävästi riskiin, joka kohdistuu julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen. Eläkejärjestelmän lyhyen aikavälin rahoituksen takaa tällä hetkellä alhainen vanhushuoltosuhde, ja se on riippuvainen suhteellisen nuoren rajatylittävän työvoiman eläkemaksuista. Tulevaisuudessa suuntauksen odotetaan kääntyvän ja eläkekustannusten sekä pitkäaikaishoidon kustannusten todennäköisesti kasvavan huomattavasti. Jotta voitaisiin varmistaa eläkejärjestelmän elinkelpoisuus, vuoden 2020 jälkeen maksujen määrää olisi lisättävä merkittävästi sen lisäksi, että eläkkeitä mukauttamista elintasoon maltillistetaan. Tällöin taakka kohdistuisi merkittävästi enemmän tulevan aktiiviväestön työhön, minkä vuoksi kustannuskilpailukyky heikkenisi. Koska korvausaste on nykyisin korkea, olisi voitu toteuttaa erilaisia toimenpiteitä, jotta taakka jakautuisi oikeudenmukaisemmin sukupolvien kesken. Reaalipalkkojen kasvuun perustuvien eläkkeiden mukautusten enimmäismäärän käyttöönotto kartuttaisi eläkerahastoja. Lisäksi todellisen eläkkeellesiirtymisiän (joka on nyt 59) korottaminen elinajanodotteen muutoksen mukaan auttaisi osaltaan varmistamaan eläkejärjestelmän pitkän aikavälin kestävyyttä. Myös varhaiseläkemahdollisuuksia olisi vähennettävä. Eläkeuudistukseen sisältyvät taloudelliset kannustimet työurien pidentämiseen saattavat osaltaan edistää eläkejärjestelmän kestävyyttä, mutta ikääntyneiden työntekijöiden työllistettävyyttä pitäisi parantaa edelleen lisäämällä ammattikoulutusta ja elinikäistä oppimista. Luxemburgin on hillittävä tulevaa pitkäaikaishoidon tarvetta ja siihen liittyviä kustannuksia voidakseen varmistaa sen kestävyyden. Pitkäaikaishoitopalvelut voitaisiin myös saada kustannustehokkaammiksi parantamalla terveydenhuollon ja sosiaalipalvelujen koordinointia ja palvelujen tarjoamista sekä tukemalla omaishoitajia paremmin. |
| --- | --- |

(12)

Vuonna 2012 julkaistun komission ikääntymisraportin mukaan julkisten bruttoeläkemenojen osuus, joka oli 9,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, on kasvussa Luxemburgissa, ja sen arvioidaan olevan 18,6 prosenttia vuonna 2060. Tämä johtuu pääosin ikäsidonnaisista menoista ja erityisesti eläkkeistä. Vuoden 2012 eläkeuudistus oli suppea eikä sillä puututtu merkittävästi riskiin, joka kohdistuu julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen. Eläkejärjestelmän lyhyen aikavälin rahoituksen takaa tällä hetkellä alhainen vanhushuoltosuhde, ja se on riippuvainen suhteellisen nuoren rajatylittävän työvoiman eläkemaksuista. Tulevaisuudessa suuntauksen odotetaan kääntyvän ja eläkekustannusten sekä pitkäaikaishoidon kustannusten todennäköisesti kasvavan huomattavasti. Jotta voitaisiin varmistaa eläkejärjestelmän elinkelpoisuus, vuoden 2020 jälkeen maksujen määrää olisi lisättävä merkittävästi sen lisäksi, että eläkkeitä mukauttamista elintasoon maltillistetaan. Tällöin taakka kohdistuisi merkittävästi enemmän tulevan aktiiviväestön työhön, minkä vuoksi kustannuskilpailukyky heikkenisi. Koska korvausaste on nykyisin korkea, olisi voitu toteuttaa erilaisia toimenpiteitä, jotta taakka jakautuisi oikeudenmukaisemmin sukupolvien kesken. Reaalipalkkojen kasvuun perustuvien eläkkeiden mukautusten enimmäismäärän käyttöönotto kartuttaisi eläkerahastoja. Lisäksi todellisen eläkkeellesiirtymisiän (joka on nyt 59) korottaminen elinajanodotteen muutoksen mukaan auttaisi osaltaan varmistamaan eläkejärjestelmän pitkän aikavälin kestävyyttä. Myös varhaiseläkemahdollisuuksia olisi vähennettävä. Eläkeuudistukseen sisältyvät taloudelliset kannustimet työurien pidentämiseen saattavat osaltaan edistää eläkejärjestelmän kestävyyttä, mutta ikääntyneiden työntekijöiden työllistettävyyttä pitäisi parantaa edelleen lisäämällä ammattikoulutusta ja elinikäistä oppimista. Luxemburgin on hillittävä tulevaa pitkäaikaishoidon tarvetta ja siihen liittyviä kustannuksia voidakseen varmistaa sen kestävyyden. Pitkäaikaishoitopalvelut voitaisiin myös saada kustannustehokkaammiksi parantamalla terveydenhuollon ja sosiaalipalvelujen koordinointia ja palvelujen tarjoamista sekä tukemalla omaishoitajia paremmin.

| (13) | Luxemburgin vaihtotaseen suuren ylijäämän tärkein aiheuttaja on rahoituspalvelujen sektori, ja se peittää alleen jatkuvan ja vähitellen kasvavan tavarakaupan taseen alijäämän, joka johtuu viennin vähäisestä kasvusta. Tämä suuntaus on osoitus palvelusektorin merkityksen lisääntymisestä taloudessa, mutta se johtuu myös rakenteellisemmasta kustannuskilpailukyvyn menettämisestä. Viimeaikainen yksikkötyökustannusten tasainen kasvu on haitannut Luxemburgin toimialojen kilpailukykyä. Hallituksen vuonna 2012 hyväksymä palkkojen indeksointimekanismin mukautus päättyy vuoden 2014 loppuun mennessä. Tätä varten on tarkasteltava eri toimintavaihtoehtoja, mutta on tärkeää, että palkat sidotaan tiiviimmin tuottavuuteen palkkojen indeksointijärjestelmän uudistuksen avulla, mikä mahdollistaa alakohtaisen eriyttämisen. Voimakas riippuvuus finanssisektorista on rakenteellinen riski Luxemburgin taloudelle. Tämän vuoksi Luxemburgin on painotettava pitkälle erikoistuneiden yritysten kehittämistä innovaatioon perustuvan kasvun vauhdittamiseksi. Julkisen sektorin T&K-intensiteetti on nelinkertaistunut vuodesta 2000, mikä on osoitus määrätietoisesta pyrkimyksestä vahvistaa julkista tutkimuskapasiteettia. Luxemburg ei kuitenkaan ole saavuttamassa vuodeksi 2020 asetettua T&K-intensiteettiä koskevaa tavoitetta, joka on 2,3–2,6 prosenttia suhteessa BKT:hen, sillä yritysten T&K-intensiteetti on vähentynyt voimakkaasti (1,53 prosenttia vuonna 2000 ja 1 prosentti vuonna 2012). Julkisten tutkimuslaitosten ja yritysten välistä yhteistyötä kuvaavilla indikaattoreilla mitattua tulosta olisi parannettava edelleen. Vuonna 2013 aloitettua innovaatioklustereiden vahvistamista koskevaa uudistusta olisi jatkettava. |
| --- | --- |

(13)

Luxemburgin vaihtotaseen suuren ylijäämän tärkein aiheuttaja on rahoituspalvelujen sektori, ja se peittää alleen jatkuvan ja vähitellen kasvavan tavarakaupan taseen alijäämän, joka johtuu viennin vähäisestä kasvusta. Tämä suuntaus on osoitus palvelusektorin merkityksen lisääntymisestä taloudessa, mutta se johtuu myös rakenteellisemmasta kustannuskilpailukyvyn menettämisestä. Viimeaikainen yksikkötyökustannusten tasainen kasvu on haitannut Luxemburgin toimialojen kilpailukykyä. Hallituksen vuonna 2012 hyväksymä palkkojen indeksointimekanismin mukautus päättyy vuoden 2014 loppuun mennessä. Tätä varten on tarkasteltava eri toimintavaihtoehtoja, mutta on tärkeää, että palkat sidotaan tiiviimmin tuottavuuteen palkkojen indeksointijärjestelmän uudistuksen avulla, mikä mahdollistaa alakohtaisen eriyttämisen. Voimakas riippuvuus finanssisektorista on rakenteellinen riski Luxemburgin taloudelle. Tämän vuoksi Luxemburgin on painotettava pitkälle erikoistuneiden yritysten kehittämistä innovaatioon perustuvan kasvun vauhdittamiseksi. Julkisen sektorin T&K-intensiteetti on nelinkertaistunut vuodesta 2000, mikä on osoitus määrätietoisesta pyrkimyksestä vahvistaa julkista tutkimuskapasiteettia. Luxemburg ei kuitenkaan ole saavuttamassa vuodeksi 2020 asetettua T&K-intensiteettiä koskevaa tavoitetta, joka on 2,3–2,6 prosenttia suhteessa BKT:hen, sillä yritysten T&K-intensiteetti on vähentynyt voimakkaasti (1,53 prosenttia vuonna 2000 ja 1 prosentti vuonna 2012). Julkisten tutkimuslaitosten ja yritysten välistä yhteistyötä kuvaavilla indikaattoreilla mitattua tulosta olisi parannettava edelleen. Vuonna 2013 aloitettua innovaatioklustereiden vahvistamista koskevaa uudistusta olisi jatkettava.

| (14) | Huolimatta monista toteutetuista toimenpiteistä nuorisotyöttömyys on jatkuvasti korkea – 17,4 prosenttia aktiiviväestöstä vuonna 2013 – vaikka se onkin vähentynyt vuodesta 2012, jolloin se oli 18 prosenttia. Se on voimakkaasti sidoksissa koulutustasoon ja on alhaisempi korkeammin koulutettujen keskuudessa. Luxemburgin koulutusjärjestelmällä on useita erityishaasteita, esimerkiksi monikielisyys ja suuren finanssisektorin vuoksi pitkälle erikoistuneiden työmarkkinoiden edellyttämät erikoistaidot. OECD:n vuonna 2012 teettämässä opiskelijoiden taitoja koskevan selvityksen tulokset vahvistivat, että kuten on todettu jo vuodesta 2006 lähtien, nuorten perustaidot ovat varsin heikot ja tilanteen muuttamiseksi tarvitaan lisätoimia. Tämän vuoksi alemman sekä ylemmän perusasteen ja keskiasteen koulutusta olisi uudistettava. Lisäksi ammatti- ja opettajankoulutuksen laatua ja vetovoimaa olisi lisättävä edelleen, jotta työmarkkinoille saadaan pätevää työvoimaa, erityisesti myös maahanmuuttajataustaisia henkilöitä. Verotus- ja etuusjärjestelmä on rakenteeltaan sellainen, että se aiheuttaa kaikilla palkkatasoilla ja kaikissa perhetilanteissa työmarkkinaloukkuja, jotka ovat EU:n suurimpia. Huolimatta viimeaikaisista uudistuksista myös aktivointipolitiikka on edelleen heikkoa, eikä aktiivisiin työmarkkinatoimenpiteisiin osallistuminen ole pakollista missään vaiheessa työttömyysjaksoa. |
| --- | --- |

(14)

Huolimatta monista toteutetuista toimenpiteistä nuorisotyöttömyys on jatkuvasti korkea – 17,4 prosenttia aktiiviväestöstä vuonna 2013 – vaikka se onkin vähentynyt vuodesta 2012, jolloin se oli 18 prosenttia. Se on voimakkaasti sidoksissa koulutustasoon ja on alhaisempi korkeammin koulutettujen keskuudessa. Luxemburgin koulutusjärjestelmällä on useita erityishaasteita, esimerkiksi monikielisyys ja suuren finanssisektorin vuoksi pitkälle erikoistuneiden työmarkkinoiden edellyttämät erikoistaidot. OECD:n vuonna 2012 teettämässä opiskelijoiden taitoja koskevan selvityksen tulokset vahvistivat, että kuten on todettu jo vuodesta 2006 lähtien, nuorten perustaidot ovat varsin heikot ja tilanteen muuttamiseksi tarvitaan lisätoimia. Tämän vuoksi alemman sekä ylemmän perusasteen ja keskiasteen koulutusta olisi uudistettava. Lisäksi ammatti- ja opettajankoulutuksen laatua ja vetovoimaa olisi lisättävä edelleen, jotta työmarkkinoille saadaan pätevää työvoimaa, erityisesti myös maahanmuuttajataustaisia henkilöitä. Verotus- ja etuusjärjestelmä on rakenteeltaan sellainen, että se aiheuttaa kaikilla palkkatasoilla ja kaikissa perhetilanteissa työmarkkinaloukkuja, jotka ovat EU:n suurimpia. Huolimatta viimeaikaisista uudistuksista myös aktivointipolitiikka on edelleen heikkoa, eikä aktiivisiin työmarkkinatoimenpiteisiin osallistuminen ole pakollista missään vaiheessa työttömyysjaksoa.

| (15) | Luxemburg on sitoutunut vähentämään päästökauppajärjestelmään kuulumattomien alojen kasvihuonekaasupäästöjään vuoteen 2020 mennessä 20 prosentilla, mutta sen odotetaan jäävän tavoitteesta 23 prosenttiyksikköä. Lisäksi vuonna 2013 päästöjä odotetaan olevan 1 prosentti vastuunjakopäätöksessä vuodelle 2013 asetettua tavoitetta enemmän. Noin 70 prosenttia liikenteen aiheuttamista päästöistä liittyy polttoaineiden vientiin, mikä johtuu muun muassa siitä, että niiden valmistevero on hyvin pieni. Toukokuussa 2013 hyväksytyssä toisessa ilmastoa koskevassa kansallisessa toimintasuunnitelmassa tunnustettiin polttoainevienti keskeiseksi haasteeksi, mikä on askel eteenpäin. Kysymyksen ratkaisemiseksi tarvitaan kuitenkin kohdennetumpia pitkän aikavälin toimenpiteitä. Ympäristöveron osuus oli 2,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2012, kun vuonna 2004 se oli 3,1 prosenttia. Lasku johtuu erityisesti alhaisemmista energiaverotuloista, joihin vaikuttaa se, ettei energiaveroa ole indeksoitu. Liikenneverot, polttoaineveroja lukuun ottamatta, olivat 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2012. Pääasiassa ”bensaturismin” vuoksi liikenteessä käytetyn polttoaineen verojen osuus oli suuri, 2,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, huolimatta dieselöljyn edullisesta verokohtelusta. Koska ympäristöverojen osuus verotulojen kokonaismäärästä on alle‐ keskiarvon, ympäristöverotuksen rakennetta voidaan parantaa erityisesti lisäämällä energiatuotteiden verotusta liikenteen alalla. |
| --- | --- |

(15)

Luxemburg on sitoutunut vähentämään päästökauppajärjestelmään kuulumattomien alojen kasvihuonekaasupäästöjään vuoteen 2020 mennessä 20 prosentilla, mutta sen odotetaan jäävän tavoitteesta 23 prosenttiyksikköä. Lisäksi vuonna 2013 päästöjä odotetaan olevan 1 prosentti vastuunjakopäätöksessä vuodelle 2013 asetettua tavoitetta enemmän. Noin 70 prosenttia liikenteen aiheuttamista päästöistä liittyy polttoaineiden vientiin, mikä johtuu muun muassa siitä, että niiden valmistevero on hyvin pieni. Toukokuussa 2013 hyväksytyssä toisessa ilmastoa koskevassa kansallisessa toimintasuunnitelmassa tunnustettiin polttoainevienti keskeiseksi haasteeksi, mikä on askel eteenpäin. Kysymyksen ratkaisemiseksi tarvitaan kuitenkin kohdennetumpia pitkän aikavälin toimenpiteitä. Ympäristöveron osuus oli 2,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2012, kun vuonna 2004 se oli 3,1 prosenttia. Lasku johtuu erityisesti alhaisemmista energiaverotuloista, joihin vaikuttaa se, ettei energiaveroa ole indeksoitu. Liikenneverot, polttoaineveroja lukuun ottamatta, olivat 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2012. Pääasiassa ”bensaturismin” vuoksi liikenteessä käytetyn polttoaineen verojen osuus oli suuri, 2,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, huolimatta dieselöljyn edullisesta verokohtelusta. Koska ympäristöverojen osuus verotulojen kokonaismäärästä on alle‐ keskiarvon, ympäristöverotuksen rakennetta voidaan parantaa erityisesti lisäämällä energiatuotteiden verotusta liikenteen alalla.

| (16) | Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut kattavasti Luxemburgin talouspolitiikkaa. Se on arvioinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman. Se on ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen Luxemburgin finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–5. |
| --- | --- |

(16)

Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut kattavasti Luxemburgin talouspolitiikkaa. Se on arvioinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman. Se on ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen Luxemburgin finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–5.

| (17) | Neuvosto on tutkinut vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (6) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1. |
| --- | --- |

(17)

Neuvosto on tutkinut vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (6) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.

| (18) | Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana myös analysoinut koko euroalueen talouspolitiikkaa. Neuvosto on antanut tämän perusteella erityisiä suosituksia jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö on euro (7). Koska Luxemburgin rahayksikkö on euro, myös sen olisi varmistettava, että nämä suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti, |
| --- | --- |

(18)

Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana myös analysoinut koko euroalueen talouspolitiikkaa. Neuvosto on antanut tämän perusteella erityisiä suosituksia jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö on euro (7). Koska Luxemburgin rahayksikkö on euro, myös sen olisi varmistettava, että nämä suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti,

SUOSITTAA, että Luxemburg toteuttaa vuosina 2014–2015 toimia, joilla se

| 1. | säilyttää julkisen talouden rahoitusaseman vakauden vuonna 2014, vahvistaa merkittävästi julkisen talouden strategiaansa vuonna 2015 varmistaakseen keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamisen ja pysyy tämän jälkeen tässä keskipitkän aikavälin tavoitteessa, jotta julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys voidaan turvata erityisesti ottamalla huomioon ikääntymiseen liittyvät epäsuorat vastuut; vahvistaa julkisen talouden ohjausjärjestelmää vauhdittamalla julkisen talouden keskipitkän aikavälin kehyksen ja monivuotisten menokattojen käyttöönottoa sekä aloittamalla finanssipolitiikan sääntöjen riippumattoman valvonnan; laajentaa veropohjaa edelleen erityisesti kulutuksen osalta; |
| --- | --- |

1.

säilyttää julkisen talouden rahoitusaseman vakauden vuonna 2014, vahvistaa merkittävästi julkisen talouden strategiaansa vuonna 2015 varmistaakseen keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamisen ja pysyy tämän jälkeen tässä keskipitkän aikavälin tavoitteessa, jotta julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys voidaan turvata erityisesti ottamalla huomioon ikääntymiseen liittyvät epäsuorat vastuut; vahvistaa julkisen talouden ohjausjärjestelmää vauhdittamalla julkisen talouden keskipitkän aikavälin kehyksen ja monivuotisten menokattojen käyttöönottoa sekä aloittamalla finanssipolitiikan sääntöjen riippumattoman valvonnan; laajentaa veropohjaa edelleen erityisesti kulutuksen osalta;

| 2. | julkisen talouden kestävyyden varmistamiseksi hillitsee ikäsidonnaisia menoja parantamalla pitkäaikaishoidon kustannustehokkuutta, jatkamalla eläkeuudistusta todellisen eläkkeellesiirtymisiän nostamiseksi esimerkiksi rajoittamalla varhaiseläkkeelle siirtymistä ja mukauttamalla eläkeikä tai eläke-etuudet elinajanodotteeseen; tehostaa toimia ikääntyneiden työntekijöiden työelämään osallistumisen lisäämiseksi esimerkiksi parantamalla näiden työllistettävyyttä elinikäisen oppimisen kautta; |
| --- | --- |

2.

julkisen talouden kestävyyden varmistamiseksi hillitsee ikäsidonnaisia menoja parantamalla pitkäaikaishoidon kustannustehokkuutta, jatkamalla eläkeuudistusta todellisen eläkkeellesiirtymisiän nostamiseksi esimerkiksi rajoittamalla varhaiseläkkeelle siirtymistä ja mukauttamalla eläkeikä tai eläke-etuudet elinajanodotteeseen; tehostaa toimia ikääntyneiden työntekijöiden työelämään osallistumisen lisäämiseksi esimerkiksi parantamalla näiden työllistettävyyttä elinikäisen oppimisen kautta;

| 3. | nopeuttaa rakenteellisten toimenpiteiden hyväksymistä työmarkkinaosapuolia kuullen ja kansallisten käytänteiden mukaisesti uudistaakseen palkanmuodostusjärjestelmää, mukaan lukien palkkojen indeksointi, jotta palkat saadaan paremmin heijastamaan työn tuottavuuden kehitystä erityisesti sektoritasolla; jatkaa työtä talouden rakenteen monipuolistamiseksi esimerkiksi edistämällä yksityisiä tutkimukseen tehtäviä investointeja ja kehittämällä edelleen julkisten tutkimuslaitosten ja yritysten välistä yhteistyötä; |
| --- | --- |

3.

nopeuttaa rakenteellisten toimenpiteiden hyväksymistä työmarkkinaosapuolia kuullen ja kansallisten käytänteiden mukaisesti uudistaakseen palkanmuodostusjärjestelmää, mukaan lukien palkkojen indeksointi, jotta palkat saadaan paremmin heijastamaan työn tuottavuuden kehitystä erityisesti sektoritasolla; jatkaa työtä talouden rakenteen monipuolistamiseksi esimerkiksi edistämällä yksityisiä tutkimukseen tehtäviä investointeja ja kehittämällä edelleen julkisten tutkimuslaitosten ja yritysten välistä yhteistyötä;

| 4. | jatkaa työtä nuorisotyöttömyyden vähentämiseksi matalan taitotason työnhakijoiden, kuten maahanmuuttajataustaisten nuorten, osalta johdonmukaisen strategian avulla esimerkiksi parantamalla aktiivisten työmarkkinatoimenpiteiden rakennetta ja valvontaa, puuttumalla ammattitaidon kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuuteen ja vähentämällä työntekoon liittyviä taloudellisia pidäkkeitä; nopeuttaa tätä varten yleistä ja ammattikoulutusta koskevan uudistuksen toteuttamista, jotta nuorten ammattitaito vastaisi paremmin työvoiman kysyntää; |
| --- | --- |

4.

jatkaa työtä nuorisotyöttömyyden vähentämiseksi matalan taitotason työnhakijoiden, kuten maahanmuuttajataustaisten nuorten, osalta johdonmukaisen strategian avulla esimerkiksi parantamalla aktiivisten työmarkkinatoimenpiteiden rakennetta ja valvontaa, puuttumalla ammattitaidon kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuuteen ja vähentämällä työntekoon liittyviä taloudellisia pidäkkeitä; nopeuttaa tätä varten yleistä ja ammattikoulutusta koskevan uudistuksen toteuttamista, jotta nuorten ammattitaito vastaisi paremmin työvoiman kysyntää;

| 5. | kehittää kattavan kehyksen ja toteuttaa konkreettisia toimenpiteitä saavuttaakseen päästökauppajärjestelmään kuulumattomien toimintojen kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistavoitteen vuoteen 2020 mennessä erityisesti verottamalla energiatuotteita liikenteen alalla. |
| --- | --- |

5.

kehittää kattavan kehyksen ja toteuttaa konkreettisia toimenpiteitä saavuttaakseen päästökauppajärjestelmään kuulumattomien toimintojen kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistavoitteen vuoteen 2020 mennessä erityisesti verottamalla energiatuotteita liikenteen alalla.

Tehty Brysselissä 8 päivänä heinäkuuta 2014.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

P. C. PADOAN

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Pidetty voimassa vuodelle 2014 jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista 6 päivänä toukokuuta 2014 annetulla neuvoston päätöksellä 2014/322/EU (EUVL L 165, 4.6.2014, s. 49).

2

(3)  EUVL C 217, 30.7.2013, s. 55.

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 473/2013, annettu 21 päivänä toukokuuta 2013, alustavien talousarviosuunnitelmien seurantaa ja arviointia sekä euroalueen jäsenvaltioiden liiallisen alijäämän tilanteen korjaamisen varmistamista koskevista yhteisistä säännöksistä (EUVL L 140, 27.5.2013, s. 11).

4

(5)  Neuvoston direktiivi 2011/85/EU, annettu 8 päivänä marraskuuta 2011, jäsenvaltioiden julkisen talouden kehyksiä koskevista vaatimuksista (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 41).

5

(6)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

6

(7)  Katso tämän virallisen lehden sivu 141

7

---

| 29.7.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 247/77 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 247/77

---

NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014,

Unkarin vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Unkarin vuoden 2014 lähentymisohjelmasta

2014/C 247/15

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu- ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia vauhdittaa kestävää kasvua ja lisätä kilpailukykyä. |
| --- | --- |

(1)

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu- ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia vauhdittaa kestävää kasvua ja lisätä kilpailukykyä.

| (2) | Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (3). Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (3). Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.

| (3) | Jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

(3)

Jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon.

| (4) | Neuvosto antoi 9 päivänä heinäkuuta 2013 suosituksen Unkarin vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta (4) ja lausunnon Unkarin vuosien 2013–2016 tarkistetusta lähentymisohjelmasta. |
| --- | --- |

(4)

Neuvosto antoi 9 päivänä heinäkuuta 2013 suosituksen Unkarin vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta (4) ja lausunnon Unkarin vuosien 2013–2016 tarkistetusta lähentymisohjelmasta.

| (5) | Komissio hyväksyi 13 päivänä marraskuuta 2013 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2014 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi myös 13 päivänä marraskuuta 2013 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Unkari kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. |
| --- | --- |

(5)

Komissio hyväksyi 13 päivänä marraskuuta 2013 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2014 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi myös 13 päivänä marraskuuta 2013 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Unkari kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

| (6) | Eurooppa-neuvosto hyväksyi 20 päivänä joulukuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa. |
| --- | --- |

(6)

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 20 päivänä joulukuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa.

| (7) | Komissio julkaisi 5 päivänä maaliskuuta 2014 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laaditun Unkaria koskevan perusteellisen tarkastelun tulokset. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Unkarin makrotaloudessa on edelleen epätasapainotiloja, jotka edellyttävät seurantaa ja määrätietoisia politiikkatoimia. Erityisesti käynnissä olevaan erittäin negatiivisen ulkomaisen nettovarallisuusaseman sopeutukseen, mittavaan julkiseen ja yksityiseen velkaan ja hauraaseen rahoitusalaan sekä viennin heikkenemiseen on edelleen syytä kiinnittää hyvin tiiviisti huomiota, jotta voidaan vähentää talouden toimintaan kohdistuvien kielteisten vaikutusten merkittävää riskiä. |
| --- | --- |

(7)

Komissio julkaisi 5 päivänä maaliskuuta 2014 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laaditun Unkaria koskevan perusteellisen tarkastelun tulokset. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Unkarin makrotaloudessa on edelleen epätasapainotiloja, jotka edellyttävät seurantaa ja määrätietoisia politiikkatoimia. Erityisesti käynnissä olevaan erittäin negatiivisen ulkomaisen nettovarallisuusaseman sopeutukseen, mittavaan julkiseen ja yksityiseen velkaan ja hauraaseen rahoitusalaan sekä viennin heikkenemiseen on edelleen syytä kiinnittää hyvin tiiviisti huomiota, jotta voidaan vähentää talouden toimintaan kohdistuvien kielteisten vaikutusten merkittävää riskiä.

| (8) | Kroatia toimitti vuoden 2014 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2014 lähentymisohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2014. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. |
| --- | --- |

(8)

Kroatia toimitti vuoden 2014 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2014 lähentymisohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2014. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

| (9) | Vuoden 2014 lähentymisohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian tavoitteena on supistaa alijäämä 2,9 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2014 1,9 prosenttiin ohjelmakauden loppuun menneessä. Tavoitteeseen on tarkoitus päästä soveltamalla vahvasti ohjelmakauden loppuun painottuvaa vakauttamisuraa. Alijäämätavoitteita on tarkistettu merkittävästi ylöspäin aiempaan lähentymisohjelmaan verrattuna. Lähentymisohjelmassa vahvistetaan keskipitkän aikavälin tavoitteeksi ‐ 1,7 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, mikä vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteita. Uudelleenlasketun rakenteellisen rahoitusaseman perusteella on kuitenkin odotettavissa, että keskipitkän aikavälin tavoitetta ei saavuteta ohjelmakauden loppuun mennessä. (Uudelleenlasketun) rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan heikkenevän 1,5 prosenttiyksikköä vuonna 2014, eli se poikkeaa merkittävästi keskipitkän aikavälin tavoitteesta. Rakenteellisen rahoitusaseman arvioidaan vakiintuvan vuonna 2015, mikä tarkoittaa, että vaaditusta rahoitusaseman paranemisesta kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta jäädään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Menojen kasvu poikkeaa merkittävästi menojen kasvulle asetetusta vertailuarvosta vuosina 2014 ja 2015. (Uudelleenlasketun) rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan heikkenevän myös vuosina 2016 ja 2017. Kaikkiaan vuodesta 2014 alkaen odotetaan merkittävää poikkeamista keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta. Lähentymisohjelman mukaan julkinen velka vähenee asteittain 79 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2013 noin 75 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2017. Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana lähentymisohjelmassa oleva makrotalouden skenaario on laajalti ottaen uskottava vuosien 2014–2016 osalta. BKT:n ennakoidaan kasvavan 2,3 prosenttia vuonna 2014 ja 2,5 prosenttia vuonna 2015. Komission kevään 2014 talousennusteessa vastaavat luvut ovat 2,3 prosenttia ja 2,1 prosenttia. Vuoden 2017 osalta lähentymisohjelma on kuitenkin liian optimistinen.
  Julkisen talouden tavoitteisiin kohdistuvat riskit ovat yleisesti ottaen tasapainossa vuonna 2014, mutta vuodesta 2015 alkaen on suurempi riski, että alijäämä saattaa olla tavoitteita suurempi. Erityisiä riskejä aiheuttaa se, että suunniteltu menojen vähennys on tarkoitus aikaansaada toteuttamalla yleisesti nimelliset jäädyttämiset tai hillitsemällä useimpien päätösperäisten menoerien korotukset inflaatiota pienemmiksi. Komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteessa esitetyt vuosia 2014 ja 2015 koskevat alijäämäennusteet vastaavat lähestymisohjelman tavoitteita. Ennusteen mukaan rakenteellinen alijäämä on 2,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja 2,3 prosenttia vuonna 2015. Komission ennusteessa siis vahvistetaan riski merkittävästä poikkeamisesta keskipitkän aikavälin tavoitteesta vuodesta 2014 alkaen. Lisäksi komission ennusteessa arvioidaan, ettei velan supistamista koskevaa vertailuarvoa noudateta vuosina 2014 ja 2015. Rakenteellisen rahoitusaseman ennustettu heikkeneminen (‐ 1,4 prosenttia suhteessa BKT:hen) on vuonna 2014 suurempi kuin velkasäännön mukaan on sallittua (‐ 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen). Neuvosto katsoo asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen lähentymisohjelman arvioinnin ja komission ennusteen perusteella, että tarvitaan lisää rakenteellisia vakauttamistoimia ottaen huomioon, että vaarana on merkittävä poikkeaminen keskipitkän aikavälin tavoitteesta sekä velkasäännön noudattamatta jättäminen vuodesta 2014 alkaen. |
| --- | --- |

(9)

Vuoden 2014 lähentymisohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian tavoitteena on supistaa alijäämä 2,9 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2014 1,9 prosenttiin ohjelmakauden loppuun menneessä. Tavoitteeseen on tarkoitus päästä soveltamalla vahvasti ohjelmakauden loppuun painottuvaa vakauttamisuraa. Alijäämätavoitteita on tarkistettu merkittävästi ylöspäin aiempaan lähentymisohjelmaan verrattuna. Lähentymisohjelmassa vahvistetaan keskipitkän aikavälin tavoitteeksi ‐ 1,7 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, mikä vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteita. Uudelleenlasketun rakenteellisen rahoitusaseman perusteella on kuitenkin odotettavissa, että keskipitkän aikavälin tavoitetta ei saavuteta ohjelmakauden loppuun mennessä. (Uudelleenlasketun) rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan heikkenevän 1,5 prosenttiyksikköä vuonna 2014, eli se poikkeaa merkittävästi keskipitkän aikavälin tavoitteesta. Rakenteellisen rahoitusaseman arvioidaan vakiintuvan vuonna 2015, mikä tarkoittaa, että vaaditusta rahoitusaseman paranemisesta kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta jäädään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Menojen kasvu poikkeaa merkittävästi menojen kasvulle asetetusta vertailuarvosta vuosina 2014 ja 2015. (Uudelleenlasketun) rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan heikkenevän myös vuosina 2016 ja 2017. Kaikkiaan vuodesta 2014 alkaen odotetaan merkittävää poikkeamista keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta. Lähentymisohjelman mukaan julkinen velka vähenee asteittain 79 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2013 noin 75 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2017. Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana lähentymisohjelmassa oleva makrotalouden skenaario on laajalti ottaen uskottava vuosien 2014–2016 osalta. BKT:n ennakoidaan kasvavan 2,3 prosenttia vuonna 2014 ja 2,5 prosenttia vuonna 2015. Komission kevään 2014 talousennusteessa vastaavat luvut ovat 2,3 prosenttia ja 2,1 prosenttia. Vuoden 2017 osalta lähentymisohjelma on kuitenkin liian optimistinen.

Julkisen talouden tavoitteisiin kohdistuvat riskit ovat yleisesti ottaen tasapainossa vuonna 2014, mutta vuodesta 2015 alkaen on suurempi riski, että alijäämä saattaa olla tavoitteita suurempi. Erityisiä riskejä aiheuttaa se, että suunniteltu menojen vähennys on tarkoitus aikaansaada toteuttamalla yleisesti nimelliset jäädyttämiset tai hillitsemällä useimpien päätösperäisten menoerien korotukset inflaatiota pienemmiksi. Komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteessa esitetyt vuosia 2014 ja 2015 koskevat alijäämäennusteet vastaavat lähestymisohjelman tavoitteita. Ennusteen mukaan rakenteellinen alijäämä on 2,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja 2,3 prosenttia vuonna 2015. Komission ennusteessa siis vahvistetaan riski merkittävästä poikkeamisesta keskipitkän aikavälin tavoitteesta vuodesta 2014 alkaen. Lisäksi komission ennusteessa arvioidaan, ettei velan supistamista koskevaa vertailuarvoa noudateta vuosina 2014 ja 2015. Rakenteellisen rahoitusaseman ennustettu heikkeneminen (‐ 1,4 prosenttia suhteessa BKT:hen) on vuonna 2014 suurempi kuin velkasäännön mukaan on sallittua (‐ 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen). Neuvosto katsoo asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen lähentymisohjelman arvioinnin ja komission ennusteen perusteella, että tarvitaan lisää rakenteellisia vakauttamistoimia ottaen huomioon, että vaarana on merkittävä poikkeaminen keskipitkän aikavälin tavoitteesta sekä velkasäännön noudattamatta jättäminen vuodesta 2014 alkaen.

| (10) | Julkisen talouden keskipitkän aikavälin kehystä on lujitettu laajentamalla suunnittelua kuluvaa budjettivuotta pidemmälle. Sen tuloksellisuutta ja sitovuutta ei kuitenkaan ole toistaiseksi varmistettu. Käyttöön on otettu uudet numeeriset finanssipolitiikan säännöt, mutta rakenteeseen liittyviä puutteita ei ole korjattu. Ne koskevat etenkin järjestelmällisen jälkivalvonnan, suurimpien sallittujen poikkeamien vahvistamisen ja asianmukaisten korjausmekanismien puutetta. Finanssipoliittisen neuvoston pakolliset tehtävät ovat edelleen suppeat, eivätkä sen analyyttiset valmiudet vieläkään vastaa sen veto-oikeutta budjettiasioissa. Lujittamalla edelleen julkisen talouden keskipitkän aikavälin kehystä ja laajentamalla finanssipoliittisen neuvoston toimeksiantoa voitaisiin parantaa koko julkisen talouden kehyksen uskottavuutta, läpinäkyvyyttä ja tuloksellisuutta. |
| --- | --- |

(10)

Julkisen talouden keskipitkän aikavälin kehystä on lujitettu laajentamalla suunnittelua kuluvaa budjettivuotta pidemmälle. Sen tuloksellisuutta ja sitovuutta ei kuitenkaan ole toistaiseksi varmistettu. Käyttöön on otettu uudet numeeriset finanssipolitiikan säännöt, mutta rakenteeseen liittyviä puutteita ei ole korjattu. Ne koskevat etenkin järjestelmällisen jälkivalvonnan, suurimpien sallittujen poikkeamien vahvistamisen ja asianmukaisten korjausmekanismien puutetta. Finanssipoliittisen neuvoston pakolliset tehtävät ovat edelleen suppeat, eivätkä sen analyyttiset valmiudet vieläkään vastaa sen veto-oikeutta budjettiasioissa. Lujittamalla edelleen julkisen talouden keskipitkän aikavälin kehystä ja laajentamalla finanssipoliittisen neuvoston toimeksiantoa voitaisiin parantaa koko julkisen talouden kehyksen uskottavuutta, läpinäkyvyyttä ja tuloksellisuutta.

| (11) | Keskuspankin tukemaa pienten ja keskisuurten yritysten kasvurahoitusohjelmaa lukuun ottamatta talouden normaalit luotonannon edellytykset eivät ole parantuneet kestävällä tavalla. Rahoitusalaan kohdistuu yhä suurempi lainsäädäntörasite, mikä rajoittaa mahdollisuuksia kartuttaa pääomaa. Finanssitransaktioveron korottamisen kaltaiset toimenpiteet ovat lisänneet käteisen käyttöä taloudessa. Kotitalouksien lainojen laatu on heikentynyt edelleen, ja järjestämättömien lainojen suuri osuus on rahoitusalan merkittävimpiä tämänhetkisiä haasteita. Lainasalkun siivousta haittaa kriisinratkaisumenettelyjen tehottomuus. Arvoltaan alentuneiden omaisuuserien poistamiseksi pankkien taseista ei ole toteutettu merkittäviä uusia toimenpiteitä. Suuri lainsäädäntörasite ja järjestämättömien lainojen merkittävä osuus ovat yhdessä kiristäneet luotonantoa. Hallitus on toistuvasti ilmoittanut aikovansa ottaa käyttöön uuden tukiohjelman auttaakseen valuuttalainoja ottaneita. Useimmissa tapauksissa tukitoimenpiteet eivät kuitenkaan kohdistu vaikeuksissa oleviin lainanottajiin, ja niillä on kielteinen vaikutus kotitalouksien maksuhalukkuuteen, koska nämä odottavat valtiolta lisätukea. Rahoitusalan sääntelyä ja valvontaa on lujitettu integroimalla rahoitusalan valvontaviranomainen keskuspankin organisaatioon ja antamalla keskuspankille tehtäväksi makrovakausvalvonta. Valmistelut pankkialan kriisinratkaisujärjestelyn perustamiseksi on käynnistetty. |
| --- | --- |

(11)

Keskuspankin tukemaa pienten ja keskisuurten yritysten kasvurahoitusohjelmaa lukuun ottamatta talouden normaalit luotonannon edellytykset eivät ole parantuneet kestävällä tavalla. Rahoitusalaan kohdistuu yhä suurempi lainsäädäntörasite, mikä rajoittaa mahdollisuuksia kartuttaa pääomaa. Finanssitransaktioveron korottamisen kaltaiset toimenpiteet ovat lisänneet käteisen käyttöä taloudessa. Kotitalouksien lainojen laatu on heikentynyt edelleen, ja järjestämättömien lainojen suuri osuus on rahoitusalan merkittävimpiä tämänhetkisiä haasteita. Lainasalkun siivousta haittaa kriisinratkaisumenettelyjen tehottomuus. Arvoltaan alentuneiden omaisuuserien poistamiseksi pankkien taseista ei ole toteutettu merkittäviä uusia toimenpiteitä. Suuri lainsäädäntörasite ja järjestämättömien lainojen merkittävä osuus ovat yhdessä kiristäneet luotonantoa. Hallitus on toistuvasti ilmoittanut aikovansa ottaa käyttöön uuden tukiohjelman auttaakseen valuuttalainoja ottaneita. Useimmissa tapauksissa tukitoimenpiteet eivät kuitenkaan kohdistu vaikeuksissa oleviin lainanottajiin, ja niillä on kielteinen vaikutus kotitalouksien maksuhalukkuuteen, koska nämä odottavat valtiolta lisätukea. Rahoitusalan sääntelyä ja valvontaa on lujitettu integroimalla rahoitusalan valvontaviranomainen keskuspankin organisaatioon ja antamalla keskuspankille tehtäväksi makrovakausvalvonta. Valmistelut pankkialan kriisinratkaisujärjestelyn perustamiseksi on käynnistetty.

| (12) | Vaikka verotusta koskevat muutokset ovat vähentyneet edellisvuoteen verrattuna, yhtiöverojärjestelmän muuttamisessa tasapainoisempaan suuntaan ei ole tapahtunut merkittävää edistystä. Eräitä alakohtaisia veroja on jopa korotettu. Erilaisten veroprosenttien soveltaminen eri aloilla haittaa resurssien tuloksekasta kohdentamista ja vaikuttaa siten kielteisesti kasvuun. Muuttaakseen verotusta paremmin työllisyyttä tukevaksi Unkari on laajentanut tuloverosta myönnettävän perhekohtaisen verohelpotuksen edellytyksiä, mikä saattaa auttaa palkansaajia. Yksin elävien pienipalkkaisten työntekijöiden verokiila on unionin suurimpia. Vaikka soveltamisalaa on jonkin verran laajennettu niiden äitien osalta, joilla on vähintään kolme lasta, työpaikkojen suojelemista koskevassa laissa säädetyt edellytykset ovat pysyneet olennaisesti ennallaan, vaikka merkittävä osuus pienipalkkaisista työntekijöistä on edelleen toimenpiteen ulkopuolella. On tärkeä arvioida järjestelmän vaikutusta ja kustannustehokkuutta ja tarvittaessa mukauttaa järjestelmää, jotta sen avulla voitaisiin tehokkaammin työllistää ihmisiä. Jonkin verran edistystä on tapahtunut verotuksen painopisteen siirtämisessä työnteosta ympäristöveroihin, mutta lisää toimenpiteitä tarvitaan. Kassakoneiden liittäminen veroviranomaisten järjestelmään on toteutumassa vähitellen sen jälkeen, kun toimenpiteen käyttöönotto oli ensin viivästynyt useaan otteeseen. Verosäännösten noudattamatta jättäminen on kuitenkin edelleen suuri ongelma Unkarissa, samoin pimeän työn suuri määrä ja alv-säännösten puutteellinen noudattaminen. Valvontaa olisi lujitettava erityisesti alv-petosten torjumiseksi entistä tehokkaammin. |
| --- | --- |

(12)

Vaikka verotusta koskevat muutokset ovat vähentyneet edellisvuoteen verrattuna, yhtiöverojärjestelmän muuttamisessa tasapainoisempaan suuntaan ei ole tapahtunut merkittävää edistystä. Eräitä alakohtaisia veroja on jopa korotettu. Erilaisten veroprosenttien soveltaminen eri aloilla haittaa resurssien tuloksekasta kohdentamista ja vaikuttaa siten kielteisesti kasvuun. Muuttaakseen verotusta paremmin työllisyyttä tukevaksi Unkari on laajentanut tuloverosta myönnettävän perhekohtaisen verohelpotuksen edellytyksiä, mikä saattaa auttaa palkansaajia. Yksin elävien pienipalkkaisten työntekijöiden verokiila on unionin suurimpia. Vaikka soveltamisalaa on jonkin verran laajennettu niiden äitien osalta, joilla on vähintään kolme lasta, työpaikkojen suojelemista koskevassa laissa säädetyt edellytykset ovat pysyneet olennaisesti ennallaan, vaikka merkittävä osuus pienipalkkaisista työntekijöistä on edelleen toimenpiteen ulkopuolella. On tärkeä arvioida järjestelmän vaikutusta ja kustannustehokkuutta ja tarvittaessa mukauttaa järjestelmää, jotta sen avulla voitaisiin tehokkaammin työllistää ihmisiä. Jonkin verran edistystä on tapahtunut verotuksen painopisteen siirtämisessä työnteosta ympäristöveroihin, mutta lisää toimenpiteitä tarvitaan. Kassakoneiden liittäminen veroviranomaisten järjestelmään on toteutumassa vähitellen sen jälkeen, kun toimenpiteen käyttöönotto oli ensin viivästynyt useaan otteeseen. Verosäännösten noudattamatta jättäminen on kuitenkin edelleen suuri ongelma Unkarissa, samoin pimeän työn suuri määrä ja alv-säännösten puutteellinen noudattaminen. Valvontaa olisi lujitettava erityisesti alv-petosten torjumiseksi entistä tehokkaammin.

| (13) | Nuorisotyöttömyys väheni vuonna 2013, kun taas työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten osuus kasvoi. Koordinoimalla tehokkaasti julkisten työvoimapalvelujen sekä oppilaitosten ja paikallisten sidosryhmien toimintaa nämä nuoret voitaisiin tavoittaa aiempaa paremmin. Julkisten työvoimapalvelujen valmiuksia on ryhdytty parantamaan esimerkiksi valmistelemalla asiakkaan profilointijärjestelmän käyttöönottoa. Avoimia työmarkkinoita koskevien aktiivisten työmarkkinatoimenpiteiden tehoa ja tuloksekkuutta olisi arvioitava. Toimenpiteitä olisi tarvittaessa mukautettava, jotta eräiden epäedullisessa asemassa olevien ryhmien pääsyä työmarkkinoille voidaan parantaa. Työmarkkinatoimenpiteiden ja sosiaalisten tukitoimenpiteiden (julkinen työllistämisohjelma, työttömyyskorvaukset, sosiaaliavustukset) aktivointiosuutta olisi lujitettava. Julkinen työllistämisohjelma nielaisee suurimman osan työllistämistoimenpiteisiin käytettävissä olevista budjettiresursseista, mutta vuonna 2013 sen osallistujista 11,54 prosenttia kykeni palaamaan avoimille työmarkkinoille. Sen vuoksi on pohdittava, olisiko järjestelmää muutettava esimerkiksi vahvistamalla aktivointitoimien, koulutuksen ja työnhakupalvelujen välisiä yhteyksiä, jotta työllisyyttä voidaan parantaa kestävällä tavalla. Naisten osallistumista työmarkkinoille on tuettu joustavoittamalla palkallista vanhempainvapaajärjestelmää ja parantamalla lastenhoitopalvelujen tarjontaa. Tarvitaan kuitenkin lisää toimenpiteitä, sillä naisten työllisyysaste on edelleen alle 60 prosenttia. Työttömyyskorvausjakso on lyhyempi kuin työnhakijan työllistymiseen keskimäärin tarvitsema aika. Köyhyys- tai syrjäytymisvaarassa olevien ihmisten määrä kasvaa Unkarissa jatkuvasti ja on tällä hetkellä lähes kolmannes koko väestöstä. Köyhyys vaikuttaa edelleen suhteettomassa määrin epäedullisessa asemassa oleviin ryhmiin, erityisesti lapsiin ja romaneihin. Vaikka Unkari on laatinut kansallisen sosiaalisen osallisuuden strategian, toimenpiteillä ei useimmilla aloilla pyritä järjestelmällisesti edistämään strategian tavoitteita. Köyhyyden vähentämiseksi tarvitaan johdonmukaisia ja tehokkaita toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(13)

Nuorisotyöttömyys väheni vuonna 2013, kun taas työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten osuus kasvoi. Koordinoimalla tehokkaasti julkisten työvoimapalvelujen sekä oppilaitosten ja paikallisten sidosryhmien toimintaa nämä nuoret voitaisiin tavoittaa aiempaa paremmin. Julkisten työvoimapalvelujen valmiuksia on ryhdytty parantamaan esimerkiksi valmistelemalla asiakkaan profilointijärjestelmän käyttöönottoa. Avoimia työmarkkinoita koskevien aktiivisten työmarkkinatoimenpiteiden tehoa ja tuloksekkuutta olisi arvioitava. Toimenpiteitä olisi tarvittaessa mukautettava, jotta eräiden epäedullisessa asemassa olevien ryhmien pääsyä työmarkkinoille voidaan parantaa. Työmarkkinatoimenpiteiden ja sosiaalisten tukitoimenpiteiden (julkinen työllistämisohjelma, työttömyyskorvaukset, sosiaaliavustukset) aktivointiosuutta olisi lujitettava. Julkinen työllistämisohjelma nielaisee suurimman osan työllistämistoimenpiteisiin käytettävissä olevista budjettiresursseista, mutta vuonna 2013 sen osallistujista 11,54 prosenttia kykeni palaamaan avoimille työmarkkinoille. Sen vuoksi on pohdittava, olisiko järjestelmää muutettava esimerkiksi vahvistamalla aktivointitoimien, koulutuksen ja työnhakupalvelujen välisiä yhteyksiä, jotta työllisyyttä voidaan parantaa kestävällä tavalla. Naisten osallistumista työmarkkinoille on tuettu joustavoittamalla palkallista vanhempainvapaajärjestelmää ja parantamalla lastenhoitopalvelujen tarjontaa. Tarvitaan kuitenkin lisää toimenpiteitä, sillä naisten työllisyysaste on edelleen alle 60 prosenttia. Työttömyyskorvausjakso on lyhyempi kuin työnhakijan työllistymiseen keskimäärin tarvitsema aika. Köyhyys- tai syrjäytymisvaarassa olevien ihmisten määrä kasvaa Unkarissa jatkuvasti ja on tällä hetkellä lähes kolmannes koko väestöstä. Köyhyys vaikuttaa edelleen suhteettomassa määrin epäedullisessa asemassa oleviin ryhmiin, erityisesti lapsiin ja romaneihin. Vaikka Unkari on laatinut kansallisen sosiaalisen osallisuuden strategian, toimenpiteillä ei useimmilla aloilla pyritä järjestelmällisesti edistämään strategian tavoitteita. Köyhyyden vähentämiseksi tarvitaan johdonmukaisia ja tehokkaita toimenpiteitä.

| (14) | Liiketoimintaympäristölle ovat Unkarissa ominaisia sääntelykehyksen toistuvat muutokset sekä vähäinen kilpailu yhä useammalla sektorilla. Palvelualalla on luotu uusia esteitä, eikä aiempia esteitä ole poistettu (tämä koskee esim. apteekkeja, jätehuoltoa, mobiilimaksuja, tupakan vähittäismyyntiä sekä oppikirjoja). Investoinnit ovat vähentyneet erityisen paljon niillä aloilla, joilla on viime vuosina otettu käyttöön alakohtaisia lisäveroja. Nimelliset investoinnit vähenivät vuosien 2010 ja 2013 välillä energia-alalla 44 prosenttia, rahoitusalalla 28 prosenttia ja viestinnän alalla 18 prosenttia, kun taas kokonaisuutena katsoen investoinnit kasvoivat 3,4 prosenttia. Kilpailun lisääminen julkisissa hankinnoissa on edistynyt jonkin verran, mutta lisätoimenpiteitä tarvitaan. Esimerkiksi lisäämällä sähköisten hankintamenettelyjen käyttöä voitaisiin vähentää merkittävästi kustannuksia sekä lisätä kilpailua ja julkisten hankintojen läpinäkyvyyttä. Julkishallinnon lahjomattomuutta koskevien strategioiden täytäntöönpanemiseksi ja parempien läpinäkyvyysnormien edistämiseksi on toteutettu toimenpiteitä, mutta lisätoimia tarvitaan, jotta korruptiota voidaan torjua tuloksekkaasti. |
| --- | --- |

(14)

Liiketoimintaympäristölle ovat Unkarissa ominaisia sääntelykehyksen toistuvat muutokset sekä vähäinen kilpailu yhä useammalla sektorilla. Palvelualalla on luotu uusia esteitä, eikä aiempia esteitä ole poistettu (tämä koskee esim. apteekkeja, jätehuoltoa, mobiilimaksuja, tupakan vähittäismyyntiä sekä oppikirjoja). Investoinnit ovat vähentyneet erityisen paljon niillä aloilla, joilla on viime vuosina otettu käyttöön alakohtaisia lisäveroja. Nimelliset investoinnit vähenivät vuosien 2010 ja 2013 välillä energia-alalla 44 prosenttia, rahoitusalalla 28 prosenttia ja viestinnän alalla 18 prosenttia, kun taas kokonaisuutena katsoen investoinnit kasvoivat 3,4 prosenttia. Kilpailun lisääminen julkisissa hankinnoissa on edistynyt jonkin verran, mutta lisätoimenpiteitä tarvitaan. Esimerkiksi lisäämällä sähköisten hankintamenettelyjen käyttöä voitaisiin vähentää merkittävästi kustannuksia sekä lisätä kilpailua ja julkisten hankintojen läpinäkyvyyttä. Julkishallinnon lahjomattomuutta koskevien strategioiden täytäntöönpanemiseksi ja parempien läpinäkyvyysnormien edistämiseksi on toteutettu toimenpiteitä, mutta lisätoimia tarvitaan, jotta korruptiota voidaan torjua tuloksekkaasti.

| (15) | Koulunsa keskeyttäneiden nuorten osuus on kasvussa, ja koulunkäynnin keskeyttämisen ehkäisemiseen tähtäävän strategian hyväksyminen on viivästynyt toistuvasti. Tarvitaan tehokkaampaa toimintaa sen varmistamiseksi, että oppilaat omaksuvat työmarkkinoilla tarvittavat taidot, valmiudet ja pätevyydet. Yhtäläinen pääsy laadukkaaseen koulutukseen ei edelleenkään toteudu epäedullisessa asemassa olevien lasten ja erityisesti romanilasten osalta. Ammattikoulutuksesta on annettu uusi laki, jossa säädetään muun muassa uuden kaksiosaisen mallin käyttöönotosta. Lain tavoitteena on helpottaa edelleen vaikeaa siirtymistä koulutuksesta työmarkkinoille, ja sen vaikutuksia on seurattava tarkkaan. |
| --- | --- |

(15)

Koulunsa keskeyttäneiden nuorten osuus on kasvussa, ja koulunkäynnin keskeyttämisen ehkäisemiseen tähtäävän strategian hyväksyminen on viivästynyt toistuvasti. Tarvitaan tehokkaampaa toimintaa sen varmistamiseksi, että oppilaat omaksuvat työmarkkinoilla tarvittavat taidot, valmiudet ja pätevyydet. Yhtäläinen pääsy laadukkaaseen koulutukseen ei edelleenkään toteudu epäedullisessa asemassa olevien lasten ja erityisesti romanilasten osalta. Ammattikoulutuksesta on annettu uusi laki, jossa säädetään muun muassa uuden kaksiosaisen mallin käyttöönotosta. Lain tavoitteena on helpottaa edelleen vaikeaa siirtymistä koulutuksesta työmarkkinoille, ja sen vaikutuksia on seurattava tarkkaan.

| (16) | Unkari on jatkanut loppukäyttäjien kaasun ja sähkön hintojen alennuksia vuosina 2013 ja 2014. Hinnanalennukset sekä energiayhtiöihin kohdistuva ylimääräinen verorasitus ovat vaikuttaneet kielteisesti energiantuottajien mahdollisuuksiin kattaa kustannukset, samoin energia-alan investointeihin ja verkkojen ylläpitoon. Tällä hetkellä kotitalouksien energiankulutus on unionin suurimpia, ja energiatehokkuutta voitaisiin parantaa erityisesti asuntojen osalta. Ongelmana on edelleen, että energia-alan sääntelyviranomainen ei voi itsenäisesti määrittää verkkoon pääsyn edellytyksiä eikä energiatariffeja. Joitakin toimenpiteitä julkisten liikenneyhtiöiden organisaation tehostamiseksi on toteutettu, mutta toiminnan kestävyyttä voitaisiin parantaa edelleen vähentämällä toimintakustannuksia ja muuttamalla hinnoittelujärjestelmää. |
| --- | --- |

(16)

Unkari on jatkanut loppukäyttäjien kaasun ja sähkön hintojen alennuksia vuosina 2013 ja 2014. Hinnanalennukset sekä energiayhtiöihin kohdistuva ylimääräinen verorasitus ovat vaikuttaneet kielteisesti energiantuottajien mahdollisuuksiin kattaa kustannukset, samoin energia-alan investointeihin ja verkkojen ylläpitoon. Tällä hetkellä kotitalouksien energiankulutus on unionin suurimpia, ja energiatehokkuutta voitaisiin parantaa erityisesti asuntojen osalta. Ongelmana on edelleen, että energia-alan sääntelyviranomainen ei voi itsenäisesti määrittää verkkoon pääsyn edellytyksiä eikä energiatariffeja. Joitakin toimenpiteitä julkisten liikenneyhtiöiden organisaation tehostamiseksi on toteutettu, mutta toiminnan kestävyyttä voitaisiin parantaa edelleen vähentämällä toimintakustannuksia ja muuttamalla hinnoittelujärjestelmää.

| (17) | Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut kattavasti Unkarin talouspolitiikkaa. Se on arvioinut lähentymisohjelman ja kansallisen uudistusohjelman. Se on ottanut huomioon ohjelmien merkityksen Unkarin finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta sekä sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–7. |
| --- | --- |

(17)

Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut kattavasti Unkarin talouspolitiikkaa. Se on arvioinut lähentymisohjelman ja kansallisen uudistusohjelman. Se on ottanut huomioon ohjelmien merkityksen Unkarin finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta sekä sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–7.

| (18) | Neuvosto on tutkinut lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (5) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävässä suosituksessa 1. |
| --- | --- |

(18)

Neuvosto on tutkinut lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (5) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävässä suosituksessa 1.

| (19) | Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja lähentymisohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1, 2, 3 ja 5, |
| --- | --- |

(19)

Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja lähentymisohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1, 2, 3 ja 5,

SUOSITTAA, että Unkari toteuttaa vuosina 2014–2015 toimia, joilla se:

| 1. | vahvistaa julkisen talouden toimenpiteitä vuonna 2014 ottaen huomioon komission kevään 2014 talousennusteessa ennakoidun, vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksiin ja erityisesti velan vähentämistä koskevaan sääntöön nähden muodostuvan eron; vahvistaa vuonna 2015 ja sen jälkeen merkittävästi julkisen talouden strategiaa varmistaakseen keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamisen ja velan vähentämistä koskevien vaatimusten noudattamisen, jotta julkisen talouden velkasuhde supistuu kestävällä tavalla; varmistaa julkisen talouden keskipitkän aikavälin kehyksen sitovan luonteen valvomalla järjestelmällisesti jälkikäteen numeeristen finanssipolitiikan sääntöjen noudattamista sekä soveltamalla korjausmekanismeja; lisää julkisen talouden läpinäkyvyyttä esimerkiksi laajentamalla finanssipoliittisen neuvoston toimeksiantoa sekä edellyttämällä säännöllisiä makrotaloudellisia ja finanssipoliittisia ennusteita ja arvioita vaikutuksista, joita tärkeimmillä toimenpide-ehdotuksilla on julkiseen talouteen; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa julkisen talouden toimenpiteitä vuonna 2014 ottaen huomioon komission kevään 2014 talousennusteessa ennakoidun, vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksiin ja erityisesti velan vähentämistä koskevaan sääntöön nähden muodostuvan eron; vahvistaa vuonna 2015 ja sen jälkeen merkittävästi julkisen talouden strategiaa varmistaakseen keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamisen ja velan vähentämistä koskevien vaatimusten noudattamisen, jotta julkisen talouden velkasuhde supistuu kestävällä tavalla; varmistaa julkisen talouden keskipitkän aikavälin kehyksen sitovan luonteen valvomalla järjestelmällisesti jälkikäteen numeeristen finanssipolitiikan sääntöjen noudattamista sekä soveltamalla korjausmekanismeja; lisää julkisen talouden läpinäkyvyyttä esimerkiksi laajentamalla finanssipoliittisen neuvoston toimeksiantoa sekä edellyttämällä säännöllisiä makrotaloudellisia ja finanssipoliittisia ennusteita ja arvioita vaikutuksista, joita tärkeimmillä toimenpide-ehdotuksilla on julkiseen talouteen;

| 2. | auttaa palauttamaan normaalit luotonannon edellytykset talouteen muun muassa parantamalla rahoituslaitoksiin kohdistuvien verojen rakennetta ja vähentämällä verorasitusta; mukauttaa finanssitransaktioveroa ehkäistäkseen säästöjen siirtymisen pois pankkisektorilta sekä tehostaa kannustimia sähköisen maksamisen lisäämiseksi; kartoittaa ja poistaa lainasalkun siivousta haittaavat esteet muun muassa kiristämällä uudelleenjärjesteltyjen lainojen rahoitussääntöjä, poistamalla vakuuden ulosmittausta hankaloittavat esteet sekä nopeuttamalla ja tehostamalla maksukyvyttömyysmenettelyjä; kuulee tältä osin tarkkaan sidosryhmien näkemyksiä uusista aloitteista ja varmistaa, että aloitteet ovat oikein kohdennettuja eivätkä lisää lainanottajien moraalikatoa; tehostaa edelleen rahoitusalan sääntelyä ja valvontaa; |
| --- | --- |

2.

auttaa palauttamaan normaalit luotonannon edellytykset talouteen muun muassa parantamalla rahoituslaitoksiin kohdistuvien verojen rakennetta ja vähentämällä verorasitusta; mukauttaa finanssitransaktioveroa ehkäistäkseen säästöjen siirtymisen pois pankkisektorilta sekä tehostaa kannustimia sähköisen maksamisen lisäämiseksi; kartoittaa ja poistaa lainasalkun siivousta haittaavat esteet muun muassa kiristämällä uudelleenjärjesteltyjen lainojen rahoitussääntöjä, poistamalla vakuuden ulosmittausta hankaloittavat esteet sekä nopeuttamalla ja tehostamalla maksukyvyttömyysmenettelyjä; kuulee tältä osin tarkkaan sidosryhmien näkemyksiä uusista aloitteista ja varmistaa, että aloitteet ovat oikein kohdennettuja eivätkä lisää lainanottajien moraalikatoa; tehostaa edelleen rahoitusalan sääntelyä ja valvontaa;

| 3. | varmistaa, että yhtiöverojärjestelmä on vakaa ja entistä tasapainoisempi ja yksinkertaisempi, muun muassa poistamalla asteittain vääristävät alakohtaiset verot; pienentää pienituloisten työntekijöiden verokiilaa muun muassa tehostamalla ympäristöveroja; vauhdittaa toimenpiteitä verosäännösten noudattamiseksi ja erityisesti alv-petosten vähentämiseksi sekä verotuksesta aiheutuvien kokonaiskustannusten alentamiseksi; |
| --- | --- |

3.

varmistaa, että yhtiöverojärjestelmä on vakaa ja entistä tasapainoisempi ja yksinkertaisempi, muun muassa poistamalla asteittain vääristävät alakohtaiset verot; pienentää pienituloisten työntekijöiden verokiilaa muun muassa tehostamalla ympäristöveroja; vauhdittaa toimenpiteitä verosäännösten noudattamiseksi ja erityisesti alv-petosten vähentämiseksi sekä verotuksesta aiheutuvien kokonaiskustannusten alentamiseksi;

| 4. | vahvistaa kohdennettuja aktiivisia työmarkkinapoliittisia toimenpiteitä esimerkiksi nopeuttamalla julkisten työvoimapalvelujen asiakkaiden profilointijärjestelmän käyttöönottoa; ottaa käyttöön suunnitellun nuorille tarkoitetun mentorointiverkon ja koordinoi sen yhteistyötä oppilaitosten ja paikallisten sidosryhmien kanssa nuorten tavoittamiseksi tehokkaammin; tarkistaa julkista työllistämisohjelmaa ja arvioi sen tuloksekkuutta osanottajien jatkotyöllistymisen kannalta sekä lisää edelleen ohjelman aktivointiosuutta; harkitsee työttömyyskorvausjakson pidentämistä ottaen huomioon työllistymiseen keskimäärin tarvittavan ajan sekä yhteyden aktivointitoimenpiteisiin; parantaa sosiaaliturvan riittävyyttä ja kattavuutta sekä vahvistaa sosiaaliturvan yhteyttä aktivointitoimenpiteisiin; toteuttaa tehokkaita ja johdonmukaisia toimenpiteitä köyhyyden vähentämiseksi merkittävästi erityisesti lasten ja romanien keskuudessa; |
| --- | --- |

4.

vahvistaa kohdennettuja aktiivisia työmarkkinapoliittisia toimenpiteitä esimerkiksi nopeuttamalla julkisten työvoimapalvelujen asiakkaiden profilointijärjestelmän käyttöönottoa; ottaa käyttöön suunnitellun nuorille tarkoitetun mentorointiverkon ja koordinoi sen yhteistyötä oppilaitosten ja paikallisten sidosryhmien kanssa nuorten tavoittamiseksi tehokkaammin; tarkistaa julkista työllistämisohjelmaa ja arvioi sen tuloksekkuutta osanottajien jatkotyöllistymisen kannalta sekä lisää edelleen ohjelman aktivointiosuutta; harkitsee työttömyyskorvausjakson pidentämistä ottaen huomioon työllistymiseen keskimäärin tarvittavan ajan sekä yhteyden aktivointitoimenpiteisiin; parantaa sosiaaliturvan riittävyyttä ja kattavuutta sekä vahvistaa sosiaaliturvan yhteyttä aktivointitoimenpiteisiin; toteuttaa tehokkaita ja johdonmukaisia toimenpiteitä köyhyyden vähentämiseksi merkittävästi erityisesti lasten ja romanien keskuudessa;

| 5. | vakauttaa sääntelykehystä ja lisää kilpailua markkinoilla esimerkiksi poistamalla esteitä palvelualalla; toteuttaa kunnianhimoisempia toimenpiteitä kilpailun ja läpinäkyvyyden lisäämiseksi julkisissa hankinnoissa muun muassa tehostamalla sähköisten hankintamenettelyjen käyttöä sekä vähentää korruptiota ja keventää yleistä hallinnollista rasitusta; |
| --- | --- |

5.

vakauttaa sääntelykehystä ja lisää kilpailua markkinoilla esimerkiksi poistamalla esteitä palvelualalla; toteuttaa kunnianhimoisempia toimenpiteitä kilpailun ja läpinäkyvyyden lisäämiseksi julkisissa hankinnoissa muun muassa tehostamalla sähköisten hankintamenettelyjen käyttöä sekä vähentää korruptiota ja keventää yleistä hallinnollista rasitusta;

| 6. | panee täytäntöön koulunkäynnin keskeyttämisen ehkäisemiseen tähtäävän kansallisen strategian, jossa keskitytään ammattikoulutukseen; ottaa käyttöön järjestelmällisen lähestymistavan edistääkseen epäedullisessa asemassa olevien ryhmien ja erityisesti romanien pääsyä osallistavaan koulutukseen; tukee siirtymistä koulutusvaiheesta toiseen sekä koulutuksesta työmarkkinoille ja seuraa tarkasti ammattikoulutuksen uudistamista; toteuttaa korkeakoulutuksen uudistuksen, jonka avulla voidaan lisätä korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden osuutta erityisesti epäedullisessa asemassa olevien nuorten keskuudessa; |
| --- | --- |

6.

panee täytäntöön koulunkäynnin keskeyttämisen ehkäisemiseen tähtäävän kansallisen strategian, jossa keskitytään ammattikoulutukseen; ottaa käyttöön järjestelmällisen lähestymistavan edistääkseen epäedullisessa asemassa olevien ryhmien ja erityisesti romanien pääsyä osallistavaan koulutukseen; tukee siirtymistä koulutusvaiheesta toiseen sekä koulutuksesta työmarkkinoille ja seuraa tarkasti ammattikoulutuksen uudistamista; toteuttaa korkeakoulutuksen uudistuksen, jonka avulla voidaan lisätä korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden osuutta erityisesti epäedullisessa asemassa olevien nuorten keskuudessa;

| 7. | tarkistaa energiahintojen sääntelyn vaikutuksia investointihalukkuuteen sekä kilpailuun sähkö- ja kaasumarkkinoilla; toteuttaa lisää toimenpiteitä varmistaakseen kansallisen sääntelyviranomaisen mahdollisuudet vahvistaa itsenäisesti verkkotariffit ja verkkoon pääsyn edellytykset; toteuttaa toimenpiteitä lisätäkseen energiatehokkuutta erityisesti asuntojen osalta; parantaa edelleen liikennejärjestelmän kestävyyttä muun muassa vähentämällä toimintakustannuksia ja tarkistamalla valtion omistamien liikenneyhtiöiden hinnoittelujärjestelmän. |
| --- | --- |

7.

tarkistaa energiahintojen sääntelyn vaikutuksia investointihalukkuuteen sekä kilpailuun sähkö- ja kaasumarkkinoilla; toteuttaa lisää toimenpiteitä varmistaakseen kansallisen sääntelyviranomaisen mahdollisuudet vahvistaa itsenäisesti verkkotariffit ja verkkoon pääsyn edellytykset; toteuttaa toimenpiteitä lisätäkseen energiatehokkuutta erityisesti asuntojen osalta; parantaa edelleen liikennejärjestelmän kestävyyttä muun muassa vähentämällä toimintakustannuksia ja tarkistamalla valtion omistamien liikenneyhtiöiden hinnoittelujärjestelmän.

Tehty Brysselissä 8 päivänä heinäkuuta 2014.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

P. C. PADOAN

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Pidetty voimassa vuodelle 2014 jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista 6 päivänä toukokuuta 2014 annetulla neuvoston päätöksellä 2014/322/EU (EUVL L 165, 4.6.2014, s. 49).

3

(4)  EUVL C 217, 30.7.2013, s. 37.

4

(5)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

5

---

| 29.7.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 247/83 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 247/83

---

NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014,

Maltan vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Maltan vuoden 2014 vakausohjelmasta

2014/C 247/16

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi työllisyys- ja kasvustrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia vauhdittaa kestävää kasvua ja lisätä sen kilpailukykyä. |
| --- | --- |

(1)

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi työllisyys- ja kasvustrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia vauhdittaa kestävää kasvua ja lisätä sen kilpailukykyä.

| (2) | Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (3). Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (3). Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.

| (3) | Jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

(3)

Jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon.

| (4) | Neuvosto antoi 9 päivänä heinäkuuta 2013 suosituksen (4) Maltan vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Maltan vuosien 2012-2016 tarkistetusta vakausohjelmasta. Komissio esitti 15 päivänä marraskuuta 2013 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 473/2013 (5) mukaisesti lausuntonsa Maltan alustavasta talousarviosuunnitelmasta vuodeksi 2014. |
| --- | --- |

(4)

Neuvosto antoi 9 päivänä heinäkuuta 2013 suosituksen (4) Maltan vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Maltan vuosien 2012-2016 tarkistetusta vakausohjelmasta. Komissio esitti 15 päivänä marraskuuta 2013 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 473/2013 (5) mukaisesti lausuntonsa Maltan alustavasta talousarviosuunnitelmasta vuodeksi 2014.

| (5) | Komissio hyväksyi 13 päivänä marraskuuta 2013 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2014 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi myös 13 päivänä marraskuuta 2013 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Malta kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. |
| --- | --- |

(5)

Komissio hyväksyi 13 päivänä marraskuuta 2013 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2014 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi myös 13 päivänä marraskuuta 2013 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Malta kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

| (6) | Eurooppa-neuvosto hyväksyi 20 päivänä joulukuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa. |
| --- | --- |

(6)

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 20 päivänä joulukuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa.

| (7) | Komissio julkaisi 5 päivänä maaliskuuta 2014 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laaditun Maltaa koskevan perusteellisen tarkastelun tulokset. Komissio katsoo analyysinsa perusteella, että Maltassa ei ole enää makrotalouden epätasapainoa koskevassa menettelyssä tarkoitettuja epätasapainotiloja. Velkaantuneisuus on edelleen korkealla tasolla, mutta näyttää siltä, että yksityisen ja julkisen sektorin velkaan liittyvät kestävyysriskit ja finanssisektorin vakauteen kohdistuvat riskit on saatu kuriin, vaikka niitä onkin edelleen seurattava. Erityisesti rahoitusvakautta koskevat indikaattorit ovat pysyneet hyvinä. Finanssisektorin riskien rakenteellisen luonteen vuoksi on kuitenkin olennaisen tärkeää noudattaa edelleen nykyisiä varovaisuuteen perustuvia valvonta- ja riskinottokäytäntöjä. Asuntomarkkinat ovat vakautuneet, minkä ansiosta riski liiallisesta altistumisesta kiinteistömarkkinoiden riskeille on rajallinen. Yksityinen velka on vähentymässä; yritysten velkaantumisen vähentäminen tapahtuu hallitusti ja luottomarkkinoiden paineet ovat vähäisiä. |
| --- | --- |

(7)

Komissio julkaisi 5 päivänä maaliskuuta 2014 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laaditun Maltaa koskevan perusteellisen tarkastelun tulokset. Komissio katsoo analyysinsa perusteella, että Maltassa ei ole enää makrotalouden epätasapainoa koskevassa menettelyssä tarkoitettuja epätasapainotiloja. Velkaantuneisuus on edelleen korkealla tasolla, mutta näyttää siltä, että yksityisen ja julkisen sektorin velkaan liittyvät kestävyysriskit ja finanssisektorin vakauteen kohdistuvat riskit on saatu kuriin, vaikka niitä onkin edelleen seurattava. Erityisesti rahoitusvakautta koskevat indikaattorit ovat pysyneet hyvinä. Finanssisektorin riskien rakenteellisen luonteen vuoksi on kuitenkin olennaisen tärkeää noudattaa edelleen nykyisiä varovaisuuteen perustuvia valvonta- ja riskinottokäytäntöjä. Asuntomarkkinat ovat vakautuneet, minkä ansiosta riski liiallisesta altistumisesta kiinteistömarkkinoiden riskeille on rajallinen. Yksityinen velka on vähentymässä; yritysten velkaantumisen vähentäminen tapahtuu hallitusti ja luottomarkkinoiden paineet ovat vähäisiä.

| (8) | Malta toimitti vuoden 2014 kansallisen uudistusohjelmansa 16 päivänä huhtikuuta 2014 ja päivitti sitä 8 päivänä toukokuuta 2014. Malta toimitti vuoden 2014 vakausohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2014. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. |
| --- | --- |

(8)

Malta toimitti vuoden 2014 kansallisen uudistusohjelmansa 16 päivänä huhtikuuta 2014 ja päivitti sitä 8 päivänä toukokuuta 2014. Malta toimitti vuoden 2014 vakausohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2014. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

| (9) | Vuoden 2014 vakausohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian tavoitteena on korjata liiallinen alijäämä kestävällä tavalla viimeistään vuonna 2014 ja edetä asteittain kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta eli rakenteellisesti tasapainoista julkisen talouden rahoitusasemaa, mikä on enemmän kuin vakaus- ja kasvusopimuksessa vaaditaan. Keskipitkän aikavälin tavoitteen ei kuitenkaan suunnitella toteutuvan ohjelmakauden aikana. Suunnitelmien mukaan (uudelleenlaskettu) rakenteellinen sopeutus jää vuonna 2014 hieman suositellusta. Kun suunniteltu liiallisen alijäämän korjaus on toteutunut, vuonna 2015 on tarkoitus poiketa hieman sopeutusurasta kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta. Sen jälkeen suunniteltu vuotuinen eteneminen kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta vastaa jotakuinkin vaadittua sopeutusta, joka on vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vakausohjelman mukaan julkisen talouden velka, joka oli 73 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013, käännetään lasku-uralle velan supistamiselle asetetun vertailuarvon mukaisesti vuodesta 2014 alkaen. Kaiken kaikkiaan ohjelman tavoitteet ovat pitkälti vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten mukaiset. Vakausohjelmassa esitetty julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario, jonka riippumaton elin (kansallinen tarkastuselin) on vahvistanut, on vuosien 2014 ja 2015 osalta uskottava, sillä talouskasvun ennustetaan jäävän vain hieman alemmaksi kuin komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteessa esitetty kyseisiä vuosia koskeva arvio.
  Julkisen talouden tavoitteisiin kohdistuvat riskit painottuvat kuitenkin heikomman kehityksen suuntaan, koska ohjelmakauden aikana toteutuvaksi suunnitellun rakenteellisen tulojen kasvun tueksi ei ole esitetty riittäviä toimenpiteitä ja menojen ylitykset saattavat vaatia suunniteltua suurempia maksuja. Komission ennusteen mukaan Maltan odotetaan korjaavan liiallisen alijäämänsä kestävällä tavalla vuonna 2014. Toisaalta julkisen talouden vakautustoimet jäävät komission talousennusteen mukaan vuosina 2013 ja 2014 jälkeen 1,6 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun tarkastellaan rakenteellisen rahoitusaseman (korjattua) muutosta, ja 1,25 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun tarkastellaan toimenpiteitä, jotka katsottiin tarpeellisiksi liiallista alijäämää koskevan menettelyn yhteydessä annetussa suosituksessa. Velan supistamiselle asetetusta vertailuarvosta ei poiketa vuonna 2014, joten velkaskenaarioon kohdistuvat riskit painottuvat myönteisemmän kehityksen suuntaan. |
| --- | --- |

(9)

Vuoden 2014 vakausohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian tavoitteena on korjata liiallinen alijäämä kestävällä tavalla viimeistään vuonna 2014 ja edetä asteittain kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta eli rakenteellisesti tasapainoista julkisen talouden rahoitusasemaa, mikä on enemmän kuin vakaus- ja kasvusopimuksessa vaaditaan. Keskipitkän aikavälin tavoitteen ei kuitenkaan suunnitella toteutuvan ohjelmakauden aikana. Suunnitelmien mukaan (uudelleenlaskettu) rakenteellinen sopeutus jää vuonna 2014 hieman suositellusta. Kun suunniteltu liiallisen alijäämän korjaus on toteutunut, vuonna 2015 on tarkoitus poiketa hieman sopeutusurasta kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta. Sen jälkeen suunniteltu vuotuinen eteneminen kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta vastaa jotakuinkin vaadittua sopeutusta, joka on vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vakausohjelman mukaan julkisen talouden velka, joka oli 73 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013, käännetään lasku-uralle velan supistamiselle asetetun vertailuarvon mukaisesti vuodesta 2014 alkaen. Kaiken kaikkiaan ohjelman tavoitteet ovat pitkälti vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten mukaiset. Vakausohjelmassa esitetty julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario, jonka riippumaton elin (kansallinen tarkastuselin) on vahvistanut, on vuosien 2014 ja 2015 osalta uskottava, sillä talouskasvun ennustetaan jäävän vain hieman alemmaksi kuin komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteessa esitetty kyseisiä vuosia koskeva arvio.

Julkisen talouden tavoitteisiin kohdistuvat riskit painottuvat kuitenkin heikomman kehityksen suuntaan, koska ohjelmakauden aikana toteutuvaksi suunnitellun rakenteellisen tulojen kasvun tueksi ei ole esitetty riittäviä toimenpiteitä ja menojen ylitykset saattavat vaatia suunniteltua suurempia maksuja. Komission ennusteen mukaan Maltan odotetaan korjaavan liiallisen alijäämänsä kestävällä tavalla vuonna 2014. Toisaalta julkisen talouden vakautustoimet jäävät komission talousennusteen mukaan vuosina 2013 ja 2014 jälkeen 1,6 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun tarkastellaan rakenteellisen rahoitusaseman (korjattua) muutosta, ja 1,25 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun tarkastellaan toimenpiteitä, jotka katsottiin tarpeellisiksi liiallista alijäämää koskevan menettelyn yhteydessä annetussa suosituksessa. Velan supistamiselle asetetusta vertailuarvosta ei poiketa vuonna 2014, joten velkaskenaarioon kohdistuvat riskit painottuvat myönteisemmän kehityksen suuntaan.

| (10) | Toisaalta vuonna 2015 on olemassa riski, että vaaditusta etenemisestä kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta poiketaan merkittävästi. Asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen vakausohjelman arvioinnin ja komission talousennusteen perusteella neuvosto katsoo, että vaikka Maltan suunniteltu julkisen talouden alijäämä ja velkasuhde ovat liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä annetun suosituksen mukaiset, lisätoimet ovat tarpeen, jotta rakenteellinen sopeutus voidaan saattaa suosituksen mukaiseksi vuonna 2014 ja varmistaa asianmukainen eteneminen kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta vuodesta 2015 alkaen. |
| --- | --- |

(10)

Toisaalta vuonna 2015 on olemassa riski, että vaaditusta etenemisestä kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta poiketaan merkittävästi. Asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen vakausohjelman arvioinnin ja komission talousennusteen perusteella neuvosto katsoo, että vaikka Maltan suunniteltu julkisen talouden alijäämä ja velkasuhde ovat liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä annetun suosituksen mukaiset, lisätoimet ovat tarpeen, jotta rakenteellinen sopeutus voidaan saattaa suosituksen mukaiseksi vuonna 2014 ja varmistaa asianmukainen eteneminen kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta vuodesta 2015 alkaen.

| (11) | Maltan julkisen talouden kehyksen ei-sitova luonne ja julkisen talouden suunnittelun lyhyt aikajänne eivät tue julkisen talouden vakautta. Lainsäädäntö, jonka oli määrä tulla voimaan vuoden 2013 loppuun mennessä ja jonka piti täyttää neuvoston direktiivissä 2011/85/EU (6) ja finanssipoliittisessa sopimuksessa asetetut vaatimukset, on viivästynyt. Vakausohjelman mukaan hallitus on kuitenkin äskettäin hyväksynyt ehdotuksen finanssipoliittista vastuuta koskevaksi laiksi (Fiscal Responsibility Act), joka toimitetaan parlamentin hyväksyttäväksi. Ehdotetun lain mukaan käyttöön otetaan rakenteellisesti tasapainoisen budjetin sääntö, velkasääntö, kolmivuotinen julkisen talouden kehys ja asteittain perustettava finanssipoliittinen neuvosto, jonka tehtävänä on vahvistaa hallituksen viralliset makrotaloudelliset ja finanssipoliittiset ennusteet ja valvoa finanssipoliittisten sääntöjen noudattamista sekä etu- että jälkikäteen. |
| --- | --- |

(11)

Maltan julkisen talouden kehyksen ei-sitova luonne ja julkisen talouden suunnittelun lyhyt aikajänne eivät tue julkisen talouden vakautta. Lainsäädäntö, jonka oli määrä tulla voimaan vuoden 2013 loppuun mennessä ja jonka piti täyttää neuvoston direktiivissä 2011/85/EU (6) ja finanssipoliittisessa sopimuksessa asetetut vaatimukset, on viivästynyt. Vakausohjelman mukaan hallitus on kuitenkin äskettäin hyväksynyt ehdotuksen finanssipoliittista vastuuta koskevaksi laiksi (Fiscal Responsibility Act), joka toimitetaan parlamentin hyväksyttäväksi. Ehdotetun lain mukaan käyttöön otetaan rakenteellisesti tasapainoisen budjetin sääntö, velkasääntö, kolmivuotinen julkisen talouden kehys ja asteittain perustettava finanssipoliittinen neuvosto, jonka tehtävänä on vahvistaa hallituksen viralliset makrotaloudelliset ja finanssipoliittiset ennusteet ja valvoa finanssipoliittisten sääntöjen noudattamista sekä etu- että jälkikäteen.

| (12) | Maltan tulopuolen hallintoyksiköt on määrä yhdistää yhdeksi viranomaiseksi, mikä virtaviivaistaisi veronkantomenettelyjä ja veronkierron torjuntaa. Jotta voidaan parantaa verosäännösten noudattamista ja edistää verosaatavien perintää, on tarkistettu alv-lainsäädäntöön sisältyviä seuraamuksia ja erääntyneistä veroista perittäviä korkoja. Lisäksi on toteutettu muitakin toimenpiteitä, joiden odotetaan vahvistavan Maltan verojärjestelmää. Nämä toimenpiteet ovat oikeansuuntaisia, mutta niiden vaikutus ei vielä näy käytännössä. |
| --- | --- |

(12)

Maltan tulopuolen hallintoyksiköt on määrä yhdistää yhdeksi viranomaiseksi, mikä virtaviivaistaisi veronkantomenettelyjä ja veronkierron torjuntaa. Jotta voidaan parantaa verosäännösten noudattamista ja edistää verosaatavien perintää, on tarkistettu alv-lainsäädäntöön sisältyviä seuraamuksia ja erääntyneistä veroista perittäviä korkoja. Lisäksi on toteutettu muitakin toimenpiteitä, joiden odotetaan vahvistavan Maltan verojärjestelmää. Nämä toimenpiteet ovat oikeansuuntaisia, mutta niiden vaikutus ei vielä näy käytännössä.

| (13) | Vaikka Maltan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuu edelleen haasteita, eläkejärjestelmien uudistusten toteuttamisessa ja terveydenhuoltopalvelujen kestävyydessä on edistytty vain vähän. Maahan on perustettu eläkestrategiaa pohtiva ryhmä, jonka tehtävänä on arvioida eri vaihtoehtoja eläkejärjestelmän uudistamiseksi, mutta Maltan viranomaiset ovat luvanneet olla nostamatta lakisääteistä eläkeikää vuoden 2006 eläkeuudistuksessa kaavailtua enemmän. Malta aikoo korjata nämä puutteet työmarkkinatoimenpiteiden ja varsinkin äskettäin hyväksytyn aktiivista ikääntymistä koskevan strategian avulla. On kuitenkin epätodennäköistä, että nämä toimet riittävät ongelman ratkaisemiseen. Terveydenhuoltojärjestelmän kestävyys lisää ikäsidonnaisten menojen kasvuun liittyviä haasteita. Kansallisen terveydenhuoltojärjestelmän strategiaa koskeva luonnos on juuri julkaistu, mutta on epäselvää, miten se pantaisiin täytäntöön ja miten se parantaisi kustannustehokkuutta ja kestävyyttä. Julkista perusterveydenhuoltoa on tarpeen vahvistaa. |
| --- | --- |

(13)

Vaikka Maltan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuu edelleen haasteita, eläkejärjestelmien uudistusten toteuttamisessa ja terveydenhuoltopalvelujen kestävyydessä on edistytty vain vähän. Maahan on perustettu eläkestrategiaa pohtiva ryhmä, jonka tehtävänä on arvioida eri vaihtoehtoja eläkejärjestelmän uudistamiseksi, mutta Maltan viranomaiset ovat luvanneet olla nostamatta lakisääteistä eläkeikää vuoden 2006 eläkeuudistuksessa kaavailtua enemmän. Malta aikoo korjata nämä puutteet työmarkkinatoimenpiteiden ja varsinkin äskettäin hyväksytyn aktiivista ikääntymistä koskevan strategian avulla. On kuitenkin epätodennäköistä, että nämä toimet riittävät ongelman ratkaisemiseen. Terveydenhuoltojärjestelmän kestävyys lisää ikäsidonnaisten menojen kasvuun liittyviä haasteita. Kansallisen terveydenhuoltojärjestelmän strategiaa koskeva luonnos on juuri julkaistu, mutta on epäselvää, miten se pantaisiin täytäntöön ja miten se parantaisi kustannustehokkuutta ja kestävyyttä. Julkista perusterveydenhuoltoa on tarpeen vahvistaa.

| (14) | Varhainen koulunkäynnin keskeyttäminen on Maltassa edelleen hyvin yleistä, mutta toimenpiteitä sen vähentämiseksi on toteutettu ja kattava seurantajärjestelmä on perusteilla. Perustaitojen omaksuminen on kuitenkin edelleen matalalla tasolla, mikä osaltaan lisää heikkoa lukutaitoa ja koulunkäynnin keskeyttämistä. Äskettäin hyväksytyn kansallisen lukutaitostrategian täytäntöönpanon odotetaan edistävän tämän ongelman korjaamista. Lisäksi on määrä toteuttaa muita toimenpiteitä, joiden odotetaan parantavan yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen kohdentamista työmarkkinoiden tarpeisiin. Näihin toimenpiteisiin kuuluvat oppisopimuskehyksen uudistus, elinikäistä oppimista koskevan strategian laatiminen, ammatillista työssäoppimista koskevan järjestelmän käyttöönotto sekä Euroopan sosiaalirahastosta rahoitettava erityisohjelma. |
| --- | --- |

(14)

Varhainen koulunkäynnin keskeyttäminen on Maltassa edelleen hyvin yleistä, mutta toimenpiteitä sen vähentämiseksi on toteutettu ja kattava seurantajärjestelmä on perusteilla. Perustaitojen omaksuminen on kuitenkin edelleen matalalla tasolla, mikä osaltaan lisää heikkoa lukutaitoa ja koulunkäynnin keskeyttämistä. Äskettäin hyväksytyn kansallisen lukutaitostrategian täytäntöönpanon odotetaan edistävän tämän ongelman korjaamista. Lisäksi on määrä toteuttaa muita toimenpiteitä, joiden odotetaan parantavan yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen kohdentamista työmarkkinoiden tarpeisiin. Näihin toimenpiteisiin kuuluvat oppisopimuskehyksen uudistus, elinikäistä oppimista koskevan strategian laatiminen, ammatillista työssäoppimista koskevan järjestelmän käyttöönotto sekä Euroopan sosiaalirahastosta rahoitettava erityisohjelma.

| (15) | Maltassa toteutetaan parhaillaan useita merkittäviä toimenpiteitä, joilla pyritään lisäämään naisten osallistumista työmarkkinoille, erityisesti tarjoamalla ilmaisia lastenhoitopalveluja kotitalouksille, joissa vanhemmat käyvät työssä tai suorittavat jatko-opintoja. On olennaisen tärkeää panna nämä toimet tehokkaasti täytäntöön. Viranomaiset avustavat myös lasten iltapäivähoidon järjestämisessä ja tarjoavat mahdollisuuden viedä lapset kouluun ennen virallista alkamisaikaa, jotta vanhemmuuden ja työelämän yhteensovittaminen olisi helpompaa. Lisäksi harkitaan, että vanhempia kannustettaisiin verokannustimien avulla viemään lapsiaan jo aiempien järjestelmien nojalla perustettuihin hoitopaikkoihin. Sen sijaan joustavien työjärjestelyjen, kuten etätyön ja joustavan työajan, tarjoamiseksi ja niiden käytön edistämiseksi ei ole toteutettu kovinkaan paljon toimia, vaikka ne helpottaisivat naisten palaamista työmarkkinoille. |
| --- | --- |

(15)

Maltassa toteutetaan parhaillaan useita merkittäviä toimenpiteitä, joilla pyritään lisäämään naisten osallistumista työmarkkinoille, erityisesti tarjoamalla ilmaisia lastenhoitopalveluja kotitalouksille, joissa vanhemmat käyvät työssä tai suorittavat jatko-opintoja. On olennaisen tärkeää panna nämä toimet tehokkaasti täytäntöön. Viranomaiset avustavat myös lasten iltapäivähoidon järjestämisessä ja tarjoavat mahdollisuuden viedä lapset kouluun ennen virallista alkamisaikaa, jotta vanhemmuuden ja työelämän yhteensovittaminen olisi helpompaa. Lisäksi harkitaan, että vanhempia kannustettaisiin verokannustimien avulla viemään lapsiaan jo aiempien järjestelmien nojalla perustettuihin hoitopaikkoihin. Sen sijaan joustavien työjärjestelyjen, kuten etätyön ja joustavan työajan, tarjoamiseksi ja niiden käytön edistämiseksi ei ole toteutettu kovinkaan paljon toimia, vaikka ne helpottaisivat naisten palaamista työmarkkinoille.

| (16) | Parantaakseen edelleen kansainvälistä kilpailukykyään ja välttääkseen palkkojen ja tuottavuuden epätahtisesta kehityksestä aiheutuvat potentiaaliset haittavaikutukset Maltan on edelleen puututtava infrastruktuurin heikkouksiin energian ja liikenteen alalla, koska ne heikentävät sen kilpailukykypotentiaalia erityisesti korkeiden energiakustannusten vuoksi. Sähkön liitäntäverkko Italian kanssa on määrä saada valmiiksi tänä vuonna. Se parantaa energian toimitusvarmuutta ja voi edistää energialähteiden monipuolistamista ja maan ulkopuolella tuotetun uusiutuvan energian käyttöä. Delimaran LNG-terminaali ja suunniteltu yhteys Euroopan kaasuverkkoon monipuolistavat niin ikään Maltan energiapalettia, niin että maa ei ole niin riippuvainen yhdestä energialähteestä. Tämä lisää sen houkuttelevuutta liiketoiminnan harjoittamisen kannalta. Kotimaiset uusiutuvat energialähteet ovat mahdollisuus, jota ei ole vielä hyödynnetty, lukuun ottamatta eräitä aurinkoenergian tuottamiseen liittyviä aloitteita. |
| --- | --- |

(16)

Parantaakseen edelleen kansainvälistä kilpailukykyään ja välttääkseen palkkojen ja tuottavuuden epätahtisesta kehityksestä aiheutuvat potentiaaliset haittavaikutukset Maltan on edelleen puututtava infrastruktuurin heikkouksiin energian ja liikenteen alalla, koska ne heikentävät sen kilpailukykypotentiaalia erityisesti korkeiden energiakustannusten vuoksi. Sähkön liitäntäverkko Italian kanssa on määrä saada valmiiksi tänä vuonna. Se parantaa energian toimitusvarmuutta ja voi edistää energialähteiden monipuolistamista ja maan ulkopuolella tuotetun uusiutuvan energian käyttöä. Delimaran LNG-terminaali ja suunniteltu yhteys Euroopan kaasuverkkoon monipuolistavat niin ikään Maltan energiapalettia, niin että maa ei ole niin riippuvainen yhdestä energialähteestä. Tämä lisää sen houkuttelevuutta liiketoiminnan harjoittamisen kannalta. Kotimaiset uusiutuvat energialähteet ovat mahdollisuus, jota ei ole vielä hyödynnetty, lukuun ottamatta eräitä aurinkoenergian tuottamiseen liittyviä aloitteita.

| (17) | Eräät julkishallinnon tehottomuusongelmat rajoittavat liiketoimintaympäristön kehittämistä Maltassa. Julkisia hankintoja koskevat menettelyt ovat kehittyneet oikeaan suuntaan, mutta hankintamenettelyt ovat edelleen aivan liian pitkäkestoisia, mikä johtaa julkisten menojen tehottomuuteen. Näille toimenpiteille ei ole asetettu tavoitteita, minkä vuoksi niiden vaikuttavuuden arviointi on vaikeaa. Koska velkarahoitukselle vaihtoehtoisia rahoituslähteitä ei ole, rahoituksen hankkiminen on yrityksille kallista, mikä luo paineita niiden taloudelliseen toimintaan. Velanoton suosiminen saattaa myös johtaa yrityksissä suhteettoman suureen velkavivutukseen ja pääoman riittämättömään kohdentamiseen. Tämän vuoksi on edistettävä muita kuin velanottoon perustuvia rahoitusmuotoja. Maltan vuoden 2013 maakohtaisessa suosituksessa esitetyt oikeusjärjestelmän tehottomuutta koskevat huomiot pitävät edelleen paikkansa. Vaikka on odotettavissa, että osa oikeuslaitoksen uudistusta käsittelevän komitean marraskuussa 2013 esittämistä uudistusehdotuksista pannaan täytäntöön vuoden 2014 loppuun mennessä, toimenpiteiden selkeä toteuttamisaikataulu ja tärkeysjärjestys eivät ole tiedossa. Jää nähtäväksi, miten toimenpiteet vaikuttavat vireillä olevien oikeusjuttujen suureen määrään, erityisesti edellä mainittujen puutteiden osalta. |
| --- | --- |

(17)

Eräät julkishallinnon tehottomuusongelmat rajoittavat liiketoimintaympäristön kehittämistä Maltassa. Julkisia hankintoja koskevat menettelyt ovat kehittyneet oikeaan suuntaan, mutta hankintamenettelyt ovat edelleen aivan liian pitkäkestoisia, mikä johtaa julkisten menojen tehottomuuteen. Näille toimenpiteille ei ole asetettu tavoitteita, minkä vuoksi niiden vaikuttavuuden arviointi on vaikeaa. Koska velkarahoitukselle vaihtoehtoisia rahoituslähteitä ei ole, rahoituksen hankkiminen on yrityksille kallista, mikä luo paineita niiden taloudelliseen toimintaan. Velanoton suosiminen saattaa myös johtaa yrityksissä suhteettoman suureen velkavivutukseen ja pääoman riittämättömään kohdentamiseen. Tämän vuoksi on edistettävä muita kuin velanottoon perustuvia rahoitusmuotoja. Maltan vuoden 2013 maakohtaisessa suosituksessa esitetyt oikeusjärjestelmän tehottomuutta koskevat huomiot pitävät edelleen paikkansa. Vaikka on odotettavissa, että osa oikeuslaitoksen uudistusta käsittelevän komitean marraskuussa 2013 esittämistä uudistusehdotuksista pannaan täytäntöön vuoden 2014 loppuun mennessä, toimenpiteiden selkeä toteuttamisaikataulu ja tärkeysjärjestys eivät ole tiedossa. Jää nähtäväksi, miten toimenpiteet vaikuttavat vireillä olevien oikeusjuttujen suureen määrään, erityisesti edellä mainittujen puutteiden osalta.

| (18) | Malta on lujittanut lakisääteistä valvontaa varmistaakseen finanssisektorin vakauden. Maltan keskuspankin tehtäviin on lisätty makrotason vakauden valvonta, ja rahoitusvakautta koskeviin kysymyksiin on kiinnitetty erityistä huomiota. Myös finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmän asema on vahvistettu lainsäädännössä. Luottotappiovarausten parantamiseksi on toteutettu tyydyttäviä toimenpiteitä lähinnä tarkistamalla pankkisääntöä nro 9. |
| --- | --- |

(18)

Malta on lujittanut lakisääteistä valvontaa varmistaakseen finanssisektorin vakauden. Maltan keskuspankin tehtäviin on lisätty makrotason vakauden valvonta, ja rahoitusvakautta koskeviin kysymyksiin on kiinnitetty erityistä huomiota. Myös finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmän asema on vahvistettu lainsäädännössä. Luottotappiovarausten parantamiseksi on toteutettu tyydyttäviä toimenpiteitä lähinnä tarkistamalla pankkisääntöä nro 9.

| (19) | Komissio on laatinut eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa kattavan analyysin Maltan talouspolitiikasta. Se on arvioinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman. Se on ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen Maltan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–5. |
| --- | --- |

(19)

Komissio on laatinut eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa kattavan analyysin Maltan talouspolitiikasta. Se on arvioinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman. Se on ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen Maltan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–5.

| (20) | Neuvosto on tutkinut vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (7) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1. |
| --- | --- |

(20)

Neuvosto on tutkinut vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (7) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.

| (21) | Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut myös koko euroalueen talouspolitiikkaa. Neuvosto on antanut tämän perusteella erityisiä suosituksia jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö on euro (8). Koska Maltan rahayksikkö on euro, sen olisi myös varmistettava, että nämä suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti, |
| --- | --- |

(21)

Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut myös koko euroalueen talouspolitiikkaa. Neuvosto on antanut tämän perusteella erityisiä suosituksia jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö on euro (8). Koska Maltan rahayksikkö on euro, sen olisi myös varmistettava, että nämä suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti,

SUOSITTAA, että Malta toteuttaa vuosina 2014 ja 2015 toimia, joilla se:

| 1. | korjaa liiallisen alijäämän kestävällä tavalla viimeistään vuonna 2014; vahvistaa vuonna 2015 julkisen talouden strategiaa merkittävästi sen varmistamiseksi, että saavutetaan vaadittu rakenteellinen sopeutus kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta, joka on vähintään 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen; jatkaa tämän jälkeen rakenteellista sopeutusta kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta vuosittain vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen tai enemmän hyvässä taloustilanteessa tai jos on tarpeen varmistaa velkasäännön noudattaminen, jotta julkisen talouden velkasuhde saadaan pidettyä kestävällä lasku-uralla; saattaa päätökseen finanssipoliittista vastuuta koskevan lain (Fiscal Responsibility Act) hyväksymisen, jotta voidaan luoda sitova, sääntöihin perustuva monivuotinen julkisen talouden kehys ja perustaa riippumaton elin, jonka tehtävänä on valvoa finanssipoliittisten sääntöjen noudattamista ja vahvistaa julkisen talouden suunnittelun taustalla olevat makrotaloudelliset ennusteet; jatkaa verosäännösten noudattamisen parantamista ja veronkierron torjuntaa varmistamalla, että tähän mennessä hyväksytyt toimenpiteet otetaan käyttöön ja että niitä arvioidaan, ja toteuttaa samalla lisätoimenpiteitä erityisesti edistämällä sähköisten maksuvälineiden käyttöä; |
| --- | --- |

1.

korjaa liiallisen alijäämän kestävällä tavalla viimeistään vuonna 2014; vahvistaa vuonna 2015 julkisen talouden strategiaa merkittävästi sen varmistamiseksi, että saavutetaan vaadittu rakenteellinen sopeutus kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta, joka on vähintään 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen; jatkaa tämän jälkeen rakenteellista sopeutusta kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta vuosittain vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen tai enemmän hyvässä taloustilanteessa tai jos on tarpeen varmistaa velkasäännön noudattaminen, jotta julkisen talouden velkasuhde saadaan pidettyä kestävällä lasku-uralla; saattaa päätökseen finanssipoliittista vastuuta koskevan lain (Fiscal Responsibility Act) hyväksymisen, jotta voidaan luoda sitova, sääntöihin perustuva monivuotinen julkisen talouden kehys ja perustaa riippumaton elin, jonka tehtävänä on valvoa finanssipoliittisten sääntöjen noudattamista ja vahvistaa julkisen talouden suunnittelun taustalla olevat makrotaloudelliset ennusteet; jatkaa verosäännösten noudattamisen parantamista ja veronkierron torjuntaa varmistamalla, että tähän mennessä hyväksytyt toimenpiteet otetaan käyttöön ja että niitä arvioidaan, ja toteuttaa samalla lisätoimenpiteitä erityisesti edistämällä sähköisten maksuvälineiden käyttöä;

| 2. | julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden varmistaakseen jatkaa meneillään olevan eläkeuudistuksen toteuttamista esimerkiksi vauhdittamalla jo säädettyä lakisääteisen eläkeiän nostamista ja kytkemällä sen tämän jälkeen elinajanodotteen kehitykseen; varmistaa, että julkisen terveydenhuoltojärjestelmän kattava uudistus, jossa muun muassa vahvistetaan perusterveydenhuoltoa, takaa käytettävissä olevien resurssien kustannustehokkaan ja kestävän käytön; |
| --- | --- |

2.

julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden varmistaakseen jatkaa meneillään olevan eläkeuudistuksen toteuttamista esimerkiksi vauhdittamalla jo säädettyä lakisääteisen eläkeiän nostamista ja kytkemällä sen tämän jälkeen elinajanodotteen kehitykseen; varmistaa, että julkisen terveydenhuoltojärjestelmän kattava uudistus, jossa muun muassa vahvistetaan perusterveydenhuoltoa, takaa käytettävissä olevien resurssien kustannustehokkaan ja kestävän käytön;

| 3. | jatkaa toimia yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen kohdentamiseksi paremmin työmarkkinoiden tarpeisiin tehostamalla toimia oppisopimuskoulutusjärjestelmän uudistamiseksi; parantaa edelleen perustaitojen omaksumista ja vähentää koulunkäynnin keskeyttämistä erityisesti saattamalla päätökseen ja panemalla täytäntöön suunnitteilla olevan kansallisen lukutaitostrategian; lisää edelleen naisten osallistumista työmarkkinoille, erityisesti niiden, jotka haluavat palata työmarkkinoille, edistämällä joustavia työjärjestelyjä; |
| --- | --- |

3.

jatkaa toimia yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen kohdentamiseksi paremmin työmarkkinoiden tarpeisiin tehostamalla toimia oppisopimuskoulutusjärjestelmän uudistamiseksi; parantaa edelleen perustaitojen omaksumista ja vähentää koulunkäynnin keskeyttämistä erityisesti saattamalla päätökseen ja panemalla täytäntöön suunnitteilla olevan kansallisen lukutaitostrategian; lisää edelleen naisten osallistumista työmarkkinoille, erityisesti niiden, jotka haluavat palata työmarkkinoille, edistämällä joustavia työjärjestelyjä;

| 4. | monipuolistaa talouden energiapalettia muun muassa lisäämällä uusiutuvista energialähteistä tuotetun energian osuutta; |
| --- | --- |

4.

monipuolistaa talouden energiapalettia muun muassa lisäämällä uusiutuvista energialähteistä tuotetun energian osuutta;

| 5. | jatkaa toimia julkisten hankintamenettelyjen tehostamiseksi ja lyhentämiseksi; tukee velkarahoitukselle vaihtoehtoisia yritysten rahoituslähteitä helpottamalla pääsyä pääomamarkkinoille ja kehittämällä pääomasijoitusrahastoja; ja parantaa oikeusjärjestelmän tehokkuutta varmistamalla, että suunniteltu oikeuslaitoksen uudistus toteutetaan oikea-aikaisesti ja tehokkaasti. |
| --- | --- |

5.

jatkaa toimia julkisten hankintamenettelyjen tehostamiseksi ja lyhentämiseksi; tukee velkarahoitukselle vaihtoehtoisia yritysten rahoituslähteitä helpottamalla pääsyä pääomamarkkinoille ja kehittämällä pääomasijoitusrahastoja; ja parantaa oikeusjärjestelmän tehokkuutta varmistamalla, että suunniteltu oikeuslaitoksen uudistus toteutetaan oikea-aikaisesti ja tehokkaasti.

Tehty Brysselissä 8 päivänä heinäkuuta 2014.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

P. C. PADOAN

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Pidetty voimassa vuodelle 2014 jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista 6 päivänä toukokuuta 2014 annetulla neuvoston päätöksellä 2014/322/EU (EUVL L 165, 4.6.2014, s. 49).

3

(4)  EUVL C 217, 30.7.2013, s. 59.

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 473/2013, annettu 21 päivänä toukokuuta 2013, alustavien talousarviosuunnitelmien seurantaa ja arviointia sekä euroalueen jäsenvaltioiden liiallisen alijäämän tilanteen korjaamisen varmistamista koskevista yhteisistä säännöksistä (EUVL L 140, 27.5.2013, s. 11).

5

(6)  Neuvoston direktiivi 2011/85/EU, annettu 8 päivänä marraskuuta 2011, jäsenvaltioiden julkisen talouden kehyksiä koskevista vaatimuksista (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 41).

6

(7)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

7

(8)  Katso tämän virallisen lehden sivu 141

8

---

| 29.7.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 247/88 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 247/88

---

NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014,

Alankomaiden vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Alankomaiden vuoden 2014 vakausohjelmasta

2014/C 247/17

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu- ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia vauhdittaa kestävää kasvua ja lisätä kilpailukykyä. |
| --- | --- |

(1)

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu- ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia vauhdittaa kestävää kasvua ja lisätä kilpailukykyä.

| (2) | Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (3). Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (3). Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.

| (3) | Jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

(3)

Jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon.

| (4) | Neuvosto antoi 9 päivänä heinäkuuta 2013 suosituksen (4) Alankomaiden vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Alankomaiden vuosien 2012–2017 tarkistetusta vakausohjelmasta. Komissio antoi 15 päivänä marraskuuta 2013 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 473/2013 (5) mukaisesti lausuntonsa Alankomaiden alustavasta talousarviosuunnitelmasta vuodeksi 2014. |
| --- | --- |

(4)

Neuvosto antoi 9 päivänä heinäkuuta 2013 suosituksen (4) Alankomaiden vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Alankomaiden vuosien 2012–2017 tarkistetusta vakausohjelmasta. Komissio antoi 15 päivänä marraskuuta 2013 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 473/2013 (5) mukaisesti lausuntonsa Alankomaiden alustavasta talousarviosuunnitelmasta vuodeksi 2014.

| (5) | Komissio hyväksyi 13 päivänä marraskuuta 2013 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2014 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi myös 13 päivänä marraskuuta 2013 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Alankomaat kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. |
| --- | --- |

(5)

Komissio hyväksyi 13 päivänä marraskuuta 2013 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2014 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi myös 13 päivänä marraskuuta 2013 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Alankomaat kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

| (6) | Eurooppa-neuvosto hyväksyi 20 päivänä joulukuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa. |
| --- | --- |

(6)

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 20 päivänä joulukuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa.

| (7) | Komissio julkaisi 5 päivänä maaliskuuta 2014 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laaditun Alankomaita koskevan perusteellisen tarkastelun tulokset. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Alankomaiden makrotaloudessa on edelleen epätasapainotiloja, jotka edellyttävät seurantaa ja politiikkatoimia. Yksityisen sektorin velkaa ja sen meneillään olevaa vähentämistä koskevaan makrotalouden kehitykseen, johon liittyvät jäljellä olevat tehottomuudet asuntomarkkinoilla, on edelleen kiinnitettävä huomiota. Vaikka vaihtotaseen suuri ylijäämä ei aiheuta riskejä samalla tavalla kuin suuret alijäämät ja se liittyy osittain velan vähentämistarpeeseen, komissio aikoo seurata vaihtotaseen kehittymistä Alankomaissa osana eurooppalaista ohjausjaksoa. |
| --- | --- |

(7)

Komissio julkaisi 5 päivänä maaliskuuta 2014 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laaditun Alankomaita koskevan perusteellisen tarkastelun tulokset. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Alankomaiden makrotaloudessa on edelleen epätasapainotiloja, jotka edellyttävät seurantaa ja politiikkatoimia. Yksityisen sektorin velkaa ja sen meneillään olevaa vähentämistä koskevaan makrotalouden kehitykseen, johon liittyvät jäljellä olevat tehottomuudet asuntomarkkinoilla, on edelleen kiinnitettävä huomiota. Vaikka vaihtotaseen suuri ylijäämä ei aiheuta riskejä samalla tavalla kuin suuret alijäämät ja se liittyy osittain velan vähentämistarpeeseen, komissio aikoo seurata vaihtotaseen kehittymistä Alankomaissa osana eurooppalaista ohjausjaksoa.

| (8) | Alankomaat toimitti vuoden 2014 kansallisen uudistusohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta 2014 ja vuoden 2014 vakausohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2014. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on pystytty ottamaan huomioon. |
| --- | --- |

(8)

Alankomaat toimitti vuoden 2014 kansallisen uudistusohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta 2014 ja vuoden 2014 vakausohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2014. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on pystytty ottamaan huomioon.

| (9) | Vuoden 2014 vakausohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian tavoitteena on varmistaa, että vuonna 2013 saavutettu liiallisen alijäämän korjaus on kestävä ja että julkisen talouden rahoitusasema on lähellä keskipitkän aikavälin tavoitetta vuoteen 2015 mennessä. Keskipitkän aikavälin tavoitteena on enintään 0,5 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, mikä vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Alankomaat on toteuttanut uusia huomattavia julkisen talouden toimenpiteitä, mutta (uudelleenlasketun) rakenteellisen rahoitusaseman on määrä pysyä vuonna 2014 samana kuin vuonna 2013, mikä merkitsee huomattavaa poikkeamaa vaaditusta vähimmäissopeutuksesta, joka on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Suunnitelman mukaan (uudelleenlaskettu) rakenteellinen rahoitusasema paranee 0,3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Menot kasvaisivat menojen vertailuarvon mukaisessa tahdissa sekä vuonna 2014 että vuonna 2015. Alankomaiden julkisen talouden strategian yleisarvion perusteella sopeutusura kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta on osittain vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten mukainen. Vakausohjelman mukaan julkisen talouden bruttovelka vakautuu vuonna 2015 ja supistuu sen jälkeen. Vakausohjelman julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava, ja sen on laatinut riippumaton Alankomaiden talouspoliittinen tutkimuskeskus. Julkisen talouden tavoitteisiin kohdistuvat riskit näyttävät olevan huomattavia, mutta ne ovat yleisesti ottaen tasapainossa. Komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen mukaan rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan vakautuvan vuonna 2014 ja paranevan 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Komission ennusteen mukaan Alankomaat noudattaisi menojen vertailuarvoa vuonna 2014, mutta ei vuonna 2015. Alankomaiden kasvupotentiaalin parantamiseksi on ehdottoman tärkeää, että edellytetty vakauttaminen turvaa kasvua edistävät menot, kuten ne, jotka liittyvät innovointiin ja tutkimukseen, mukaan lukien perustutkimus, sekä koulutukseen. Neuvosto katsoo vakausohjelman arvioinnin ja komission ennusteen perusteella asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisesti, että Alankomaat supisti julkisen talouden alijäämän kestävästi alle 3 prosentin suhteessa BKT:hen vuonna 2013, mutta vaarana on, että vuonna 2014 poiketaan merkittävästi ennalta ehkäisevän osion vaatimuksista. |
| --- | --- |

(9)

Vuoden 2014 vakausohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian tavoitteena on varmistaa, että vuonna 2013 saavutettu liiallisen alijäämän korjaus on kestävä ja että julkisen talouden rahoitusasema on lähellä keskipitkän aikavälin tavoitetta vuoteen 2015 mennessä. Keskipitkän aikavälin tavoitteena on enintään 0,5 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, mikä vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Alankomaat on toteuttanut uusia huomattavia julkisen talouden toimenpiteitä, mutta (uudelleenlasketun) rakenteellisen rahoitusaseman on määrä pysyä vuonna 2014 samana kuin vuonna 2013, mikä merkitsee huomattavaa poikkeamaa vaaditusta vähimmäissopeutuksesta, joka on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Suunnitelman mukaan (uudelleenlaskettu) rakenteellinen rahoitusasema paranee 0,3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Menot kasvaisivat menojen vertailuarvon mukaisessa tahdissa sekä vuonna 2014 että vuonna 2015. Alankomaiden julkisen talouden strategian yleisarvion perusteella sopeutusura kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta on osittain vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten mukainen. Vakausohjelman mukaan julkisen talouden bruttovelka vakautuu vuonna 2015 ja supistuu sen jälkeen. Vakausohjelman julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava, ja sen on laatinut riippumaton Alankomaiden talouspoliittinen tutkimuskeskus. Julkisen talouden tavoitteisiin kohdistuvat riskit näyttävät olevan huomattavia, mutta ne ovat yleisesti ottaen tasapainossa. Komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen mukaan rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan vakautuvan vuonna 2014 ja paranevan 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Komission ennusteen mukaan Alankomaat noudattaisi menojen vertailuarvoa vuonna 2014, mutta ei vuonna 2015. Alankomaiden kasvupotentiaalin parantamiseksi on ehdottoman tärkeää, että edellytetty vakauttaminen turvaa kasvua edistävät menot, kuten ne, jotka liittyvät innovointiin ja tutkimukseen, mukaan lukien perustutkimus, sekä koulutukseen. Neuvosto katsoo vakausohjelman arvioinnin ja komission ennusteen perusteella asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisesti, että Alankomaat supisti julkisen talouden alijäämän kestävästi alle 3 prosentin suhteessa BKT:hen vuonna 2013, mutta vaarana on, että vuonna 2014 poiketaan merkittävästi ennalta ehkäisevän osion vaatimuksista.

| (10) | Keskeisen haasteen muodostavat asuntomarkkinat. Niille on vuosikymmenten kuluessa muodostunut jäykkyyksiä ja vääristäviä kannustimia, jotka muokkaavat asuntorahoitusta ja alakohtaista säästökäyttäytymistä. Kotitalouksien taipumus ottaa paljon velkaa asuntovarallisuutta vastaan on suurelta osin tulosta pitkään käytössä olleista verokannustimista, erityisesti asuntolainojen täydestä korkovähennyksestä. Huhtikuun 2012 jälkeen on toteutettu useita toimenpiteitä, joilla on osittain puututtu näihin kannustimiin. Niistä osa koskee asuntorahoituksen verotuskohtelun mukauttamista. Asteittainen asuntolainojen korkovähennysten rajoittaminen verotuksessa ja lainan lyhentämistä koskevien kannustimien lisääminen ovat tarpeellisia toimia, mutta niiden toteuttaminen on liian hidasta vaikuttaakseen merkittävästi lainakäyttäytymiseen. Sadan prosentin luototusaste, joka on määrä saavuttaa vuonna 2018, on edelleen korkea. Vuokramarkkinoita rajoittaa sääntely, ja yhteiskunnan tukemia asuntoja on hyvin paljon ja niihin on pitkät jonot. Hiljattain yhteiskunnan tukemien vuokra-asuntojen sektorilla toteutettu vuokrien porrastaminen enemmän tulojen mukaan on askel oikeaan suuntaan, mutta sen vaikutus on rajallinen. Yhteiskunnan tukemia asuntoja hallinnoivat yritykset voivat edelleen rakentaa asuntoja, joiden kuukausivuokra ylittää tuettujen vuokrien ylärajan. Vaikka vuoden 2013 suosituksissa kehotettiin keskittämään toiminta tukea eniten tarvitseviin kotitalouksiin, tämä uudelleenohjaaminen on keskeneräistä. Siitä johtuu, että vaikka ehdotetut toimenpiteet ovat oikeansuuntaisia, uudistuksilla kyetään puuttumaan taustalla oleviin ongelmiin hitaasti. Tämän vuoksi toimenpiteitä on vauhditettava talouden sen salliessa ja samalla varmistettava, että yhteiskunnan tukemia asuntoja on tarjolla vähäosaisille, jotka eivät kykene hankkimaan asuntoja markkinaehdoin. Tämä koskee myös asuinalueita, joilla kysyntää on paljon. |
| --- | --- |

(10)

Keskeisen haasteen muodostavat asuntomarkkinat. Niille on vuosikymmenten kuluessa muodostunut jäykkyyksiä ja vääristäviä kannustimia, jotka muokkaavat asuntorahoitusta ja alakohtaista säästökäyttäytymistä. Kotitalouksien taipumus ottaa paljon velkaa asuntovarallisuutta vastaan on suurelta osin tulosta pitkään käytössä olleista verokannustimista, erityisesti asuntolainojen täydestä korkovähennyksestä. Huhtikuun 2012 jälkeen on toteutettu useita toimenpiteitä, joilla on osittain puututtu näihin kannustimiin. Niistä osa koskee asuntorahoituksen verotuskohtelun mukauttamista. Asteittainen asuntolainojen korkovähennysten rajoittaminen verotuksessa ja lainan lyhentämistä koskevien kannustimien lisääminen ovat tarpeellisia toimia, mutta niiden toteuttaminen on liian hidasta vaikuttaakseen merkittävästi lainakäyttäytymiseen. Sadan prosentin luototusaste, joka on määrä saavuttaa vuonna 2018, on edelleen korkea. Vuokramarkkinoita rajoittaa sääntely, ja yhteiskunnan tukemia asuntoja on hyvin paljon ja niihin on pitkät jonot. Hiljattain yhteiskunnan tukemien vuokra-asuntojen sektorilla toteutettu vuokrien porrastaminen enemmän tulojen mukaan on askel oikeaan suuntaan, mutta sen vaikutus on rajallinen. Yhteiskunnan tukemia asuntoja hallinnoivat yritykset voivat edelleen rakentaa asuntoja, joiden kuukausivuokra ylittää tuettujen vuokrien ylärajan. Vaikka vuoden 2013 suosituksissa kehotettiin keskittämään toiminta tukea eniten tarvitseviin kotitalouksiin, tämä uudelleenohjaaminen on keskeneräistä. Siitä johtuu, että vaikka ehdotetut toimenpiteet ovat oikeansuuntaisia, uudistuksilla kyetään puuttumaan taustalla oleviin ongelmiin hitaasti. Tämän vuoksi toimenpiteitä on vauhditettava talouden sen salliessa ja samalla varmistettava, että yhteiskunnan tukemia asuntoja on tarjolla vähäosaisille, jotka eivät kykene hankkimaan asuntoja markkinaehdoin. Tämä koskee myös asuinalueita, joilla kysyntää on paljon.

| (11) | Eläkejärjestelmän pitkän aikavälin kestävyyttä on parannettu nostamalla lakisääteistä eläkeikää asteittain 65 vuodesta (vuonna 2012) 67 vuoteen (vuonna 2023). Alankomaat on käynnistänyt julkisesti ja yksityisesti rahoitettujen eläkepilarien ja pitkäaikaishoivajärjestelmän kattavat uudistukset. Tätä täydentävät uudistukset, joiden tavoitteena on kannustaa ikääntyneitä työntekijöitä työskentelemään kauemmin ja lisätä työvoiman liikkuvuutta. Pitkäaikaishoivan uudistusten myötä vastuuta on siirretty kunnille. Sen johdosta kokonaismenoja voidaan supistaa ja keskittää huomio tehokkuusetuihin. Osa näistä merkittävistä uudistuksista on vielä hyväksymättä. Jäljellä olevia haasteita ovat kustannusten ja riskien asianmukainen jakaminen niin sukupolvien sisällä kuin niiden välillä. Lisäksi pitkäaikaishoivan laatua ja saatavuutta on seurattava. Pitkäaikaishoivan uudistamista koskevien suunnitelmien toteuttaminen auttaisi hillitsemään ikääntymiseen liittyvien kustannusten nopeaa kasvua ja vahvistaisi julkisen talouden kestävyyttä. Pitkäaikaishoivan laatu ja saatavuus olisi säilytettävä asianmukaisella tasolla. |
| --- | --- |

(11)

Eläkejärjestelmän pitkän aikavälin kestävyyttä on parannettu nostamalla lakisääteistä eläkeikää asteittain 65 vuodesta (vuonna 2012) 67 vuoteen (vuonna 2023). Alankomaat on käynnistänyt julkisesti ja yksityisesti rahoitettujen eläkepilarien ja pitkäaikaishoivajärjestelmän kattavat uudistukset. Tätä täydentävät uudistukset, joiden tavoitteena on kannustaa ikääntyneitä työntekijöitä työskentelemään kauemmin ja lisätä työvoiman liikkuvuutta. Pitkäaikaishoivan uudistusten myötä vastuuta on siirretty kunnille. Sen johdosta kokonaismenoja voidaan supistaa ja keskittää huomio tehokkuusetuihin. Osa näistä merkittävistä uudistuksista on vielä hyväksymättä. Jäljellä olevia haasteita ovat kustannusten ja riskien asianmukainen jakaminen niin sukupolvien sisällä kuin niiden välillä. Lisäksi pitkäaikaishoivan laatua ja saatavuutta on seurattava. Pitkäaikaishoivan uudistamista koskevien suunnitelmien toteuttaminen auttaisi hillitsemään ikääntymiseen liittyvien kustannusten nopeaa kasvua ja vahvistaisi julkisen talouden kestävyyttä. Pitkäaikaishoivan laatu ja saatavuus olisi säilytettävä asianmukaisella tasolla.

| (12) | Hallituksen ehdottamien työmarkkinauudistusten tavoitteena on työvoimaosuuden ja työvoiman liikkuvuuden lisääminen. Työmarkkinoille osallistumista koskevan lain tarkoituksena on nopeuttaa työvoimaosuuden kasvua. Näitä uudistuksia ei ole kuitenkaan vielä vahvistettu lainsäädännössä. Työntekoa estävien kannustinloukkujen vähentämiseksi ja työmarkkinoiden marginaaliin jääneiden henkilöiden työllistettävyyden parantamiseksi tarvitaan lisätoimenpiteitä, jotka kohdistuvat esimerkiksi naisiin, maahanmuuttajataustaisiin henkilöihin, vammaisiin ja ikääntyneisiin henkilöihin. Alankomaat on ilmoittanut työttömyysturvajärjestelmänsä ja verrattain tiukan työsuhdeturvalainsäädäntönsä uudistuksista, joihin sisältyy verokannustin työmarkkinoille osallistumisen lisäämiseksi. Vaikka nämä toimet ovat oikeansuuntaisia, niitä voidaan arvioida täysimääräisesti vasta sitten, kun ne on toteutettu. Kotitalouksien toiseen tulonsaajaan kohdistuvien jäljellä olevien pidäkkeiden poistamisen vauhdittaminen näiden henkilöiden työtuntimäärän lisäämiseksi voisi helpottaa tulevaa työvoimapulaa. Lisäksi kotitalouksien kokonaistuloja ja näin ollen kotimaista kysyntää voidaan tukea heikentämättä kilpailukykyä, jos institutionaalisen kehyksen tarjoamaa joustoa hyödynnetään paremmin palkankorotusten eriyttämiseksi. |
| --- | --- |

(12)

Hallituksen ehdottamien työmarkkinauudistusten tavoitteena on työvoimaosuuden ja työvoiman liikkuvuuden lisääminen. Työmarkkinoille osallistumista koskevan lain tarkoituksena on nopeuttaa työvoimaosuuden kasvua. Näitä uudistuksia ei ole kuitenkaan vielä vahvistettu lainsäädännössä. Työntekoa estävien kannustinloukkujen vähentämiseksi ja työmarkkinoiden marginaaliin jääneiden henkilöiden työllistettävyyden parantamiseksi tarvitaan lisätoimenpiteitä, jotka kohdistuvat esimerkiksi naisiin, maahanmuuttajataustaisiin henkilöihin, vammaisiin ja ikääntyneisiin henkilöihin. Alankomaat on ilmoittanut työttömyysturvajärjestelmänsä ja verrattain tiukan työsuhdeturvalainsäädäntönsä uudistuksista, joihin sisältyy verokannustin työmarkkinoille osallistumisen lisäämiseksi. Vaikka nämä toimet ovat oikeansuuntaisia, niitä voidaan arvioida täysimääräisesti vasta sitten, kun ne on toteutettu. Kotitalouksien toiseen tulonsaajaan kohdistuvien jäljellä olevien pidäkkeiden poistamisen vauhdittaminen näiden henkilöiden työtuntimäärän lisäämiseksi voisi helpottaa tulevaa työvoimapulaa. Lisäksi kotitalouksien kokonaistuloja ja näin ollen kotimaista kysyntää voidaan tukea heikentämättä kilpailukykyä, jos institutionaalisen kehyksen tarjoamaa joustoa hyödynnetään paremmin palkankorotusten eriyttämiseksi.

| (13) | Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut kattavasti Alankomaiden talouspolitiikkaa. Se on arvioinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman. Se on ottanut huomioon ei ainoastaan niiden merkityksen Alankomaiden finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–4. |
| --- | --- |

(13)

Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut kattavasti Alankomaiden talouspolitiikkaa. Se on arvioinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman. Se on ottanut huomioon ei ainoastaan niiden merkityksen Alankomaiden finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–4.

| (14) | Neuvosto on tutkinut vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (6) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1. |
| --- | --- |

(14)

Neuvosto on tutkinut vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (6) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.

| (15) | Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 2 ja 4. |
| --- | --- |

(15)

Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 2 ja 4.

| (16) | Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana myös analysoinut koko euroalueen talouspolitiikkaa. Neuvosto on antanut tämän perusteella erityisiä suosituksia jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö on euro (7). Koska Alankomaiden rahayksikkö on euro, sen olisi myös varmistettava, että nämä suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti, |
| --- | --- |

(16)

Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana myös analysoinut koko euroalueen talouspolitiikkaa. Neuvosto on antanut tämän perusteella erityisiä suosituksia jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö on euro (7). Koska Alankomaiden rahayksikkö on euro, sen olisi myös varmistettava, että nämä suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti,

SUOSITTAA, että Alankomaat toteuttaisi vuosina 2014 ja 2015 toimia, joilla se:

| 1. | liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeen lujittaa vuonna 2014 toteutettavia julkisen talouden toimenpiteitä, koska komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen mukaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevän osion vaatimuksiin nähden on muodostumassa ero, jonka suuruus on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä kertoo merkittävän poikkeaman riskistä; lujittaa vuonna 2015 merkittävästi julkisen talouden strategiaa, jotta keskipitkän aikavälin tavoite saavutetaan ja säilytetään sen jälkeen, ja varmistaa, että velkasääntöä noudatetaan, jotta julkisen talouden velkasuhde pysyy kestävällä lasku-uralla; turvaa menojen toteutumisen aloilla, joilla on kasvun kannalta välitöntä merkitystä, kuten koulutuksessa, innovoinnissa ja tutkimuksessa; |
| --- | --- |

1.

liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeen lujittaa vuonna 2014 toteutettavia julkisen talouden toimenpiteitä, koska komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen mukaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevän osion vaatimuksiin nähden on muodostumassa ero, jonka suuruus on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä kertoo merkittävän poikkeaman riskistä; lujittaa vuonna 2015 merkittävästi julkisen talouden strategiaa, jotta keskipitkän aikavälin tavoite saavutetaan ja säilytetään sen jälkeen, ja varmistaa, että velkasääntöä noudatetaan, jotta julkisen talouden velkasuhde pysyy kestävällä lasku-uralla; turvaa menojen toteutumisen aloilla, joilla on kasvun kannalta välitöntä merkitystä, kuten koulutuksessa, innovoinnissa ja tutkimuksessa;

| 2. | taloudellisen tilanteen antaessa myöten vauhdittaa työtä asuntomarkkinoiden uudistamiseksi nopeuttamalla asuntolainan korkovähennyksen pienentämistä verotuksessa, asettamalla vuokra-asuntomarkkinoille markkinalähtöisemmän hinnoittelumekanismin sekä suhteuttamalla vuokria aiempaa enemmän kotitalouden tuloihin vuokra-asuntosektorilla; seuraa yhteiskunnan tukeman asuntotuotannon uudistuksen vaikutuksia pienipalkkaisiin kotitalouksiin asuntojen saatavuuden ja kohtuuhintaisuuden osalta; jatkaa ponnisteluja yhteiskunnan tukemaa asuntotuotantoa koskevien toimenpiteiden keskittämiseksi tukea eniten tarvitseviin kotitalouksiin; |
| --- | --- |

2.

taloudellisen tilanteen antaessa myöten vauhdittaa työtä asuntomarkkinoiden uudistamiseksi nopeuttamalla asuntolainan korkovähennyksen pienentämistä verotuksessa, asettamalla vuokra-asuntomarkkinoille markkinalähtöisemmän hinnoittelumekanismin sekä suhteuttamalla vuokria aiempaa enemmän kotitalouden tuloihin vuokra-asuntosektorilla; seuraa yhteiskunnan tukeman asuntotuotannon uudistuksen vaikutuksia pienipalkkaisiin kotitalouksiin asuntojen saatavuuden ja kohtuuhintaisuuden osalta; jatkaa ponnisteluja yhteiskunnan tukemaa asuntotuotantoa koskevien toimenpiteiden keskittämiseksi tukea eniten tarvitseviin kotitalouksiin;

| 3. | toteuttaa eläkejärjestelmän toisen pilarin uudistukset ja varmistaa kustannusten ja riskien asianmukaisen jakamisen sukupolvien sisällä ja niiden välillä; tukee lakisääteisen eläkeiän asteittaista nostamista toimenpiteillä, joilla parannetaan ikääntyneiden työntekijöiden työllistettävyyttä; toteuttaa suunnitellun pitkäaikaishoiva-alan uudistuksen kestävyyden varmistamiseksi ja huolehtii palvelujen yhtäläisestä saannista ja laadusta sekä seuraa uudistuksen vaikutuksia; |
| --- | --- |

3.

toteuttaa eläkejärjestelmän toisen pilarin uudistukset ja varmistaa kustannusten ja riskien asianmukaisen jakamisen sukupolvien sisällä ja niiden välillä; tukee lakisääteisen eläkeiän asteittaista nostamista toimenpiteillä, joilla parannetaan ikääntyneiden työntekijöiden työllistettävyyttä; toteuttaa suunnitellun pitkäaikaishoiva-alan uudistuksen kestävyyden varmistamiseksi ja huolehtii palvelujen yhtäläisestä saannista ja laadusta sekä seuraa uudistuksen vaikutuksia;

| 4. | ryhtyy lisätoimenpiteisiin työmarkkinoille osallistumisen lisäämiseksi erityisesti työmarkkinoiden reunamille jääneiden keskuudessa ja vähentää työvoimaan kohdistuvia verotuksellisia pidäkkeitä; toteuttaa työsuojelulainsäädännön ja työttömyysetuusjärjestelmän uudistukset sekä puuttuu työmarkkinoiden jäykkyyksiin; mahdollistaa yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa ja kansallisen käytännön mukaisesti palkankorotusten suuremman eriyttämisen hyödyntämällä täysimääräisesti olemassa olevaa institutionaalista kehystä. |
| --- | --- |

4.

ryhtyy lisätoimenpiteisiin työmarkkinoille osallistumisen lisäämiseksi erityisesti työmarkkinoiden reunamille jääneiden keskuudessa ja vähentää työvoimaan kohdistuvia verotuksellisia pidäkkeitä; toteuttaa työsuojelulainsäädännön ja työttömyysetuusjärjestelmän uudistukset sekä puuttuu työmarkkinoiden jäykkyyksiin; mahdollistaa yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa ja kansallisen käytännön mukaisesti palkankorotusten suuremman eriyttämisen hyödyntämällä täysimääräisesti olemassa olevaa institutionaalista kehystä.

Tehty Brysselissä 8 päivänä heinäkuuta 2014.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

P. C. PADOAN

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Pidetty voimassa vuodelle 2014 jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista 6 päivänä toukokuuta 2014 annetulla neuvoston päätöksellä 2014/322/EU (EUVL L 165, 4.6.2014, s. 49).

3

(4)  EUVL C 217, 30.7.2013, s. 89.

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 473/2013, annettu 21 päivänä toukokuuta 2013, alustavien talousarviosuunnitelmien seurantaa ja arviointia sekä euroalueen jäsenvaltioiden liiallisen alijäämän tilanteen korjaamisen varmistamista koskevista yhteisistä säännöksistä (EUVL L 140, 27.5.2013, s. 11).

5

(6)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

6

(7)  Katso tämän virallisen lehden sivu 141

7

---

| 29.7.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 247/92 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 247/92

---

NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014,

Itävallan vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Itävallan vuoden 2014 vakausohjelmasta

2014/C 247/18

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu- ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia vauhdittaa kestävää kasvua ja lisätä kilpailukykyä. |
| --- | --- |

(1)

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu- ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia vauhdittaa kestävää kasvua ja lisätä kilpailukykyä.

| (2) | Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (2). Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (2). Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.

| (3) | Jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

(3)

Jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon.

| (4) | Neuvosto antoi 9 päivänä heinäkuuta 2013 suosituksen (3) Itävallan vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Itävallan vuosien 2012–2017 tarkistetusta vakausohjelmasta. Komissio esitti 15 päivänä marraskuuta 2013 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 473/2013 (4) mukaisesti lausuntonsa Itävallan alustavasta talousarviosuunnitelmasta vuodeksi 2014. |
| --- | --- |

(4)

Neuvosto antoi 9 päivänä heinäkuuta 2013 suosituksen (3) Itävallan vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Itävallan vuosien 2012–2017 tarkistetusta vakausohjelmasta. Komissio esitti 15 päivänä marraskuuta 2013 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 473/2013 (4) mukaisesti lausuntonsa Itävallan alustavasta talousarviosuunnitelmasta vuodeksi 2014.

| (5) | Komissio hyväksyi 13 päivänä marraskuuta 2013 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2014 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi myös 13 päivänä marraskuuta 2013 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (5) perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa Itävallan ei katsottu kuuluvan niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. |
| --- | --- |

(5)

Komissio hyväksyi 13 päivänä marraskuuta 2013 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2014 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi myös 13 päivänä marraskuuta 2013 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (5) perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa Itävallan ei katsottu kuuluvan niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

| (6) | Eurooppa-neuvosto hyväksyi 20 päivänä joulukuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa. |
| --- | --- |

(6)

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 20 päivänä joulukuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa.

| (7) | Itävalta toimitti vuoden 2014 kansallisen uudistusohjelmansa 8 päivänä huhtikuuta 2014 ja vuoden 2014 vakausohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta 2014. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on pystytty ottamaan huomioon. |
| --- | --- |

(7)

Itävalta toimitti vuoden 2014 kansallisen uudistusohjelmansa 8 päivänä huhtikuuta 2014 ja vuoden 2014 vakausohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta 2014. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on pystytty ottamaan huomioon.

| (8) | Vuoden 2014 vakausohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian tavoitteena on saavuttaa keskipitkän aikavälin tavoitteena oleva enintään 0,45 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen viimeistään vuonna 2016, mikä vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Julkisen talouden alijäämä on vuonna 2013 supistunut kestävästi alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Uudelleen lasketun rakenteellisen rahoitusaseman ennakoitiin pysyvän vakaana vuonna 2014 ja paranevan 0,3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Tämä jää huomattavasti kummallekin vuodelle asetetuista sopeutusvaatimuksista. Myös menojen kasvu poikkeaa merkittävästi niiden kasvulle asetetusta viitearvosta vuosina 2014–2015. Itävalta ilmoitti 12 päivänä toukokuuta 2014 uusista tulo- ja menopuolen toimenpiteistä. Jos nämä toimenpiteet toteutetaan tarkasti ja ajallaan, Itävallan julkisen talouden strategiaan ei enää sisälly suunniteltua merkittävää poikkeamista sopeutusuralta kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta vuonna 2014. Samanaikaisesti suunniteltu sopeutusura kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta sisältää edelleen riskejä, jotka liittyvät vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten noudattamiseen. Vakausohjelman mukaan julkinen bruttovelka kasvaa huomattavasti vuoden 2013 lähes 74,5 prosentista suhteessa BKT:hen 79 prosenttiin vuonna 2014, mikä johtuu Hypo Alpe Adria -pankin omaisuuserien purkamisyksikön perustamisesta, mutta velka alkaa supistua vuodesta 2015 alkaen.
  Vakausohjelman julkisen talouden kehitysarvion perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava, ja sen on laatinut riippumaton elin, Itävallan taloudellinen tutkimuslaitos WIFO. Komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteessa odotetaan alijäämän pysyvän alle 3 prosentissa vuosina 2014 ja 2015. Siinä kuitenkin ennustetaan rakenteellisen rahoitusaseman heikkenevän vuonna 2014 ja kohentuvan vuonna 2015 ainoastaan 0,1 prosentilla suhteessa BKT:hen. Neuvosto katsoo vakausohjelman arvioinnin ja komission ennusteen sekä 12 päivänä toukokuuta ilmoitettujen uusien toimenpiteiden arvioinnin perusteella asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisesti, että Itävalta on korjannut liiallista alijäämäänsä kestävällä tavalla, mutta että edelleen on olemassa riski merkittävästä poikkeamisesta sopeutusuralta kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta vuosina 2014 ja 2015. |
| --- | --- |

(8)

Vuoden 2014 vakausohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian tavoitteena on saavuttaa keskipitkän aikavälin tavoitteena oleva enintään 0,45 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen viimeistään vuonna 2016, mikä vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Julkisen talouden alijäämä on vuonna 2013 supistunut kestävästi alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Uudelleen lasketun rakenteellisen rahoitusaseman ennakoitiin pysyvän vakaana vuonna 2014 ja paranevan 0,3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Tämä jää huomattavasti kummallekin vuodelle asetetuista sopeutusvaatimuksista. Myös menojen kasvu poikkeaa merkittävästi niiden kasvulle asetetusta viitearvosta vuosina 2014–2015. Itävalta ilmoitti 12 päivänä toukokuuta 2014 uusista tulo- ja menopuolen toimenpiteistä. Jos nämä toimenpiteet toteutetaan tarkasti ja ajallaan, Itävallan julkisen talouden strategiaan ei enää sisälly suunniteltua merkittävää poikkeamista sopeutusuralta kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta vuonna 2014. Samanaikaisesti suunniteltu sopeutusura kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta sisältää edelleen riskejä, jotka liittyvät vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten noudattamiseen. Vakausohjelman mukaan julkinen bruttovelka kasvaa huomattavasti vuoden 2013 lähes 74,5 prosentista suhteessa BKT:hen 79 prosenttiin vuonna 2014, mikä johtuu Hypo Alpe Adria -pankin omaisuuserien purkamisyksikön perustamisesta, mutta velka alkaa supistua vuodesta 2015 alkaen.

Vakausohjelman julkisen talouden kehitysarvion perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava, ja sen on laatinut riippumaton elin, Itävallan taloudellinen tutkimuslaitos WIFO. Komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteessa odotetaan alijäämän pysyvän alle 3 prosentissa vuosina 2014 ja 2015. Siinä kuitenkin ennustetaan rakenteellisen rahoitusaseman heikkenevän vuonna 2014 ja kohentuvan vuonna 2015 ainoastaan 0,1 prosentilla suhteessa BKT:hen. Neuvosto katsoo vakausohjelman arvioinnin ja komission ennusteen sekä 12 päivänä toukokuuta ilmoitettujen uusien toimenpiteiden arvioinnin perusteella asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisesti, että Itävalta on korjannut liiallista alijäämäänsä kestävällä tavalla, mutta että edelleen on olemassa riski merkittävästä poikkeamisesta sopeutusuralta kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta vuosina 2014 ja 2015.

| (9) | Itävalta on talous- ja rahaliiton vakaudesta, yhteensovittamisesta sekä ohjauksesta ja hallinnasta tehdyn sopimuksen mukaisesti lujittanut finanssipoliittista kehystään vuonna 2012 uudistamalla maan sisäisen vakaussopimuksen. Itävallan finanssipoliittisen neuvoston toimivaltuuksia laajennettiin marraskuusta 2013 alkaen finanssipoliittisen sopimuksen vaatimusten johdosta. Eri hallintotasojen välisten suhteiden perusteellinen uudistaminen kunkin tason vastuualueiden selkiyttämiseksi on kuitenkin edelleen tarpeen, kuten hallitusohjelmassa todetaan. |
| --- | --- |

(9)

Itävalta on talous- ja rahaliiton vakaudesta, yhteensovittamisesta sekä ohjauksesta ja hallinnasta tehdyn sopimuksen mukaisesti lujittanut finanssipoliittista kehystään vuonna 2012 uudistamalla maan sisäisen vakaussopimuksen. Itävallan finanssipoliittisen neuvoston toimivaltuuksia laajennettiin marraskuusta 2013 alkaen finanssipoliittisen sopimuksen vaatimusten johdosta. Eri hallintotasojen välisten suhteiden perusteellinen uudistaminen kunkin tason vastuualueiden selkiyttämiseksi on kuitenkin edelleen tarpeen, kuten hallitusohjelmassa todetaan.

| (10) | Ennustetut keskipitkän ja pitkän aikavälin eläke- ja terveydenhuoltokustannukset ja vähemmässä määrin pitkäaikaishoivan kustannukset muodostavat riskin julkisen talouden kestävyydelle. Vuonna 2014 on tullut voimaan joitakin toimenpiteitä, joilla pyritään rajoittamaan varhaiseläkkeelle pääsyä ja lisäämään kannustimia pysyä pidempään työelämässä. Silti vuonna 2012 kirjattu 58,4 vuoden todellinen eläkkeellesiirtymisikä on selvästi EU:n keskiarvoa alhaisempi. Se on myös huomattavasti lakisääteistä eläkeikää matalampi (miesten osalta ero oli 5,6 vuotta ja naisten osalta 2,6 vuotta vuonna 2012). Kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyy melko kunnianhimoisia lyhyen aikavälin tavoitteita nostaa todellista eläkkeellesiirtymisikää 1,6 vuodella vuosina 2012–2018, ja niiden toteuttamista on seurattava tarkasti. Eläkejärjestelmään hiljattain tehdyt uudistukset vähentävät kestävyysriskejä todennäköisesti jossain määrin, jos niiden rinnalla toteutetaan työmarkkinaolosuhteiden parannuksia, joiden ansiosta ikääntyneet työntekijät voivat jatkaa työelämässä nykyistä pidempään. Suunnitteilla ei ole kuitenkaan ottaa käyttöön vaikutukseltaan rakenteellisempia ja pitkäaikaisempia toimenpiteitä, kuten lakisääteisen eläkeiän yhdenmukaistamisen vauhdittaminen naisten ja miesten välillä ja eläkkeellesiirtymisiän mukauttaminen elinajanodotteen muutoksiin, vaikka nämä toimenpiteet edistäisivät työurien pidentämistä ja eläkejärjestelmän rahoituksen kestävyyttä. |
| --- | --- |

(10)

Ennustetut keskipitkän ja pitkän aikavälin eläke- ja terveydenhuoltokustannukset ja vähemmässä määrin pitkäaikaishoivan kustannukset muodostavat riskin julkisen talouden kestävyydelle. Vuonna 2014 on tullut voimaan joitakin toimenpiteitä, joilla pyritään rajoittamaan varhaiseläkkeelle pääsyä ja lisäämään kannustimia pysyä pidempään työelämässä. Silti vuonna 2012 kirjattu 58,4 vuoden todellinen eläkkeellesiirtymisikä on selvästi EU:n keskiarvoa alhaisempi. Se on myös huomattavasti lakisääteistä eläkeikää matalampi (miesten osalta ero oli 5,6 vuotta ja naisten osalta 2,6 vuotta vuonna 2012). Kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyy melko kunnianhimoisia lyhyen aikavälin tavoitteita nostaa todellista eläkkeellesiirtymisikää 1,6 vuodella vuosina 2012–2018, ja niiden toteuttamista on seurattava tarkasti. Eläkejärjestelmään hiljattain tehdyt uudistukset vähentävät kestävyysriskejä todennäköisesti jossain määrin, jos niiden rinnalla toteutetaan työmarkkinaolosuhteiden parannuksia, joiden ansiosta ikääntyneet työntekijät voivat jatkaa työelämässä nykyistä pidempään. Suunnitteilla ei ole kuitenkaan ottaa käyttöön vaikutukseltaan rakenteellisempia ja pitkäaikaisempia toimenpiteitä, kuten lakisääteisen eläkeiän yhdenmukaistamisen vauhdittaminen naisten ja miesten välillä ja eläkkeellesiirtymisiän mukauttaminen elinajanodotteen muutoksiin, vaikka nämä toimenpiteet edistäisivät työurien pidentämistä ja eläkejärjestelmän rahoituksen kestävyyttä.

| (11) | Itävallan terveydenhuoltojärjestelmässä resurssien tehokasta kohdentamista haittaa monimutkainen hallintojärjestelmä ja melko voimakas painottuminen suureen ja kalliiseen sairaalasektoriin. Maassa on toteutettu joitakin terveydenhuollon uudistamiseen ja julkisten menojen kustannustehokkuuden parantamiseen tähtääviä toimenpiteitä. Ne eivät mahdollisesti ole kuitenkaan riittäviä sektorin rakenteellisten heikkouksien korjaamiseksi. Myös kunnianhimoisemmat tavoitteet olisivat tarpeen painopisteen siirtämiseksi laitoshoidosta avohoitoon sekä ennaltaehkäisevän terveydenhuollon lujittamiseksi, sillä sen osalta julkiset menot ovat EU:n keskiarvoa alhaisemmat. Ilmoitetut toimenpiteet, joilla pyritään lujittamaan perusterveydenhuoltoa ja kehittämään kroonisten sairauksien yhdistettyjä hoitopalveluja, ovat tervetulleita. Pitkäaikaishoivarahasto, jonka kestoa jatkettiin vuoteen 2016 ja varoja lisättiin 650 miljoonaa euroa ja jota suunnitellaan jatkettavaksi edelleen vuoteen 2018 saakka lisäämällä varoja 700 miljoonaa euroa, tarjoaa väliaikaisratkaisun hoivapalvelujen rahoitukseen. Pitkäaikaishoivan rahoituksellinen kestävyys vaatii huomiota myös tämän ajan jälkeen. |
| --- | --- |

(11)

Itävallan terveydenhuoltojärjestelmässä resurssien tehokasta kohdentamista haittaa monimutkainen hallintojärjestelmä ja melko voimakas painottuminen suureen ja kalliiseen sairaalasektoriin. Maassa on toteutettu joitakin terveydenhuollon uudistamiseen ja julkisten menojen kustannustehokkuuden parantamiseen tähtääviä toimenpiteitä. Ne eivät mahdollisesti ole kuitenkaan riittäviä sektorin rakenteellisten heikkouksien korjaamiseksi. Myös kunnianhimoisemmat tavoitteet olisivat tarpeen painopisteen siirtämiseksi laitoshoidosta avohoitoon sekä ennaltaehkäisevän terveydenhuollon lujittamiseksi, sillä sen osalta julkiset menot ovat EU:n keskiarvoa alhaisemmat. Ilmoitetut toimenpiteet, joilla pyritään lujittamaan perusterveydenhuoltoa ja kehittämään kroonisten sairauksien yhdistettyjä hoitopalveluja, ovat tervetulleita. Pitkäaikaishoivarahasto, jonka kestoa jatkettiin vuoteen 2016 ja varoja lisättiin 650 miljoonaa euroa ja jota suunnitellaan jatkettavaksi edelleen vuoteen 2018 saakka lisäämällä varoja 700 miljoonaa euroa, tarjoaa väliaikaisratkaisun hoivapalvelujen rahoitukseen. Pitkäaikaishoivan rahoituksellinen kestävyys vaatii huomiota myös tämän ajan jälkeen.

| (12) | Itävallan verotusjärjestelmälle on edelleen tyypillistä ansiotulojen korkea vero- ja sosiaaliturvarasitus, joka kohdistuu erityisen voimakkaasti matalapalkkaisiin työntekijöihin. Työn verotusaste oli 24,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2012, ja se kuuluu unionin korkeimpiin. Verokiila on suuruudeltaan lähes 50 prosenttia työvoimakustannuksista. Korkeat sosiaaliturvamaksut ja alkuvaiheen tuloverot todennäköisesti heikentävät potentiaalisten matalapalkkaisen työn tekijöiden ja kotitalouksien toisten palkansaajien kannustimia tehdä työtä.
  Äskettäin hyväksytty veropaketti sisältää vain vähäisiä toimenpiteitä työhön kohdistuvan verotuksen keventämiseksi, eikä siinä hyödynnetä mahdollisuuksia siirtää verotuksen painopistettä kohti kasvun kannalta vähemmän haitallisia veroja, kuten juokseviin kiinteistöveroihin, joiden osalta arviot kiinteistöjen verotusarvoista ovat vanhentuneet. |
| --- | --- |

(12)

Itävallan verotusjärjestelmälle on edelleen tyypillistä ansiotulojen korkea vero- ja sosiaaliturvarasitus, joka kohdistuu erityisen voimakkaasti matalapalkkaisiin työntekijöihin. Työn verotusaste oli 24,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2012, ja se kuuluu unionin korkeimpiin. Verokiila on suuruudeltaan lähes 50 prosenttia työvoimakustannuksista. Korkeat sosiaaliturvamaksut ja alkuvaiheen tuloverot todennäköisesti heikentävät potentiaalisten matalapalkkaisen työn tekijöiden ja kotitalouksien toisten palkansaajien kannustimia tehdä työtä.

Äskettäin hyväksytty veropaketti sisältää vain vähäisiä toimenpiteitä työhön kohdistuvan verotuksen keventämiseksi, eikä siinä hyödynnetä mahdollisuuksia siirtää verotuksen painopistettä kohti kasvun kannalta vähemmän haitallisia veroja, kuten juokseviin kiinteistöveroihin, joiden osalta arviot kiinteistöjen verotusarvoista ovat vanhentuneet.

| (13) | Itävallan työmarkkinat toimivat edelleen hyvin, ja maan työttömyysprosentti on unionin alhaisin (2013: 4,9 %). Tulevaisuuden haasteita aiheuttaa kuitenkin väestön ikääntyminen ja työväestön mahdollinen supistuminen, minkä vuoksi olisi aiheellista tehostaa ikääntyneiden työntekijöiden, naisten ja maahanmuuttajien muodostaman alihyödynnetyn työmarkkinapotentiaalin käyttöä. Ikääntyneiden työntekijöiden työllisyysaste on edelleen EU:n keskiarvoa matalampi (2013: 44,9 %, EU:ssa 50,3 %), vaikka se on parantunut huomattavasti vuodesta 2000, jolloin se oli lähes 15 prosenttiyksikköä alhaisempi. Varhaiseläkkeelle siirtymisen hillitsemiseen tähtääviä toimenpiteitä tulee voimaan vuonna 2014, ja lisäksi valmisteilla on lisätoimenpiteitä työmarkkinoilta poistumisiän myöhentämistä edistävien kannustimien tehostamiseksi. Ikääntyneillä työntekijöillä on kuitenkin edelleen vaikeuksia jatkaa työssään tai palata työelämään. Maahanmuuttajilla on edelleen vaikeuksia integroitua työmarkkinoille täysimääräisesti, ja heidän työttömyysasteensa on huomattavasti yleistä tasoa korkeampi. Tämä johtuu osittain siitä, että heidän ammattipätevyytensä tunnustamiseen liittyy vielä esteitä, vaikka heidän osuutensa työvoimasta kasvaakin jatkuvasti. Naisten työllisyysaste (70,8 % v. 2013) on melko korkea, mutta kokoaikavastaavana ilmaistuna tilanne on paljon epäsuotuisampi (55,6 % v. 2012). Osa-aikatyötä tekevien naisten osuus on Itävallassa unionin korkeimpia, ja naisten työssäkäynti keskittyy suuressa määrin matalapalkka-aloille. Tämän seurauksena sukupuolten välinen palkka- ja eläke-ero kuuluu unionin suurimpiin. Vaikka lasten päivähoidon ja pitkäaikaishoivan palvelujen kehittämiseksi on toteutettu joitakin toimia, niiden saatavuus on edelleen vähäinen. |
| --- | --- |

(13)

Itävallan työmarkkinat toimivat edelleen hyvin, ja maan työttömyysprosentti on unionin alhaisin (2013: 4,9 %). Tulevaisuuden haasteita aiheuttaa kuitenkin väestön ikääntyminen ja työväestön mahdollinen supistuminen, minkä vuoksi olisi aiheellista tehostaa ikääntyneiden työntekijöiden, naisten ja maahanmuuttajien muodostaman alihyödynnetyn työmarkkinapotentiaalin käyttöä. Ikääntyneiden työntekijöiden työllisyysaste on edelleen EU:n keskiarvoa matalampi (2013: 44,9 %, EU:ssa 50,3 %), vaikka se on parantunut huomattavasti vuodesta 2000, jolloin se oli lähes 15 prosenttiyksikköä alhaisempi. Varhaiseläkkeelle siirtymisen hillitsemiseen tähtääviä toimenpiteitä tulee voimaan vuonna 2014, ja lisäksi valmisteilla on lisätoimenpiteitä työmarkkinoilta poistumisiän myöhentämistä edistävien kannustimien tehostamiseksi. Ikääntyneillä työntekijöillä on kuitenkin edelleen vaikeuksia jatkaa työssään tai palata työelämään. Maahanmuuttajilla on edelleen vaikeuksia integroitua työmarkkinoille täysimääräisesti, ja heidän työttömyysasteensa on huomattavasti yleistä tasoa korkeampi. Tämä johtuu osittain siitä, että heidän ammattipätevyytensä tunnustamiseen liittyy vielä esteitä, vaikka heidän osuutensa työvoimasta kasvaakin jatkuvasti. Naisten työllisyysaste (70,8 % v. 2013) on melko korkea, mutta kokoaikavastaavana ilmaistuna tilanne on paljon epäsuotuisampi (55,6 % v. 2012). Osa-aikatyötä tekevien naisten osuus on Itävallassa unionin korkeimpia, ja naisten työssäkäynti keskittyy suuressa määrin matalapalkka-aloille. Tämän seurauksena sukupuolten välinen palkka- ja eläke-ero kuuluu unionin suurimpiin. Vaikka lasten päivähoidon ja pitkäaikaishoivan palvelujen kehittämiseksi on toteutettu joitakin toimia, niiden saatavuus on edelleen vähäinen.

| (14) | Oppimistulokset ovat Itävallassa parantuneet kaikissa luokissa OECD:n vuonna 2012 toteuttaman opiskelijoiden taitoja mittaavan tutkimuksen mukaan, mutta lukutaitotulokset ovat toistaiseksi EU:n keskiarvon alapuolella. Lisäksi sosioekonomisella taustalla on edelleen merkittävä vaikutus koulutustuloksiin. Vaikka koulunkäynnin keskeyttämiselle asetetut tavoitteet on yleisesti ottaen saavutettu, ulkomaalaistaustaisten oppilaiden (joiden osuus oppilaista kasvaa jatkuvasti) keskeyttämisaste oli yli kolme kertaa suurempi kuin itävaltalaista syntyperää olevilla oppilailla (18,5 % verrattuna 5,7 %:iin v. 2012). Koulun keskeyttämisen ehkäisemiseen ei panosteta riittävästi. Lisäksi olisi edelleen tarpeen laatia koko maan kattava laadukasta varhaiskasvatusta koskeva strateginen lähestymistapa. Koulujärjestelmän eri osa-alueita koskevia uudistuksia, erityisesti uusimuotoisen keskikoulun käyttöönotto, on käynnissä tai ne on juuri hyväksytty. On tarpeen seurata tarkasti, millaiset mahdollisuudet uusimuotoisella keskikoululla on lieventää niitä kielteisiä vaikutuksia, joita oppilaiden varhaisella ohjaamisella eri koulutyyppeihin jo neljän vuoden peruskoulun jälkeen on sosiaalisesti heikommassa asemassa olevien ryhmien ja oppimistulosten parantamisen kannalta. Korkea-asteen koulutuksen alalla opiskelijamäärän kasvu aiheuttaa paineita rahoitukselle ja organisaatiolle, mutta opintonsa loppuun saattavien opiskelijoiden osuus on edelleen EU:n keskiarvoa alhaisempi. Oppimistulosten parantaminen on edelleen erittäin tärkeää, jotta voidaan sujuvoittaa polkua koulutuksesta työelämään. |
| --- | --- |

(14)

Oppimistulokset ovat Itävallassa parantuneet kaikissa luokissa OECD:n vuonna 2012 toteuttaman opiskelijoiden taitoja mittaavan tutkimuksen mukaan, mutta lukutaitotulokset ovat toistaiseksi EU:n keskiarvon alapuolella. Lisäksi sosioekonomisella taustalla on edelleen merkittävä vaikutus koulutustuloksiin. Vaikka koulunkäynnin keskeyttämiselle asetetut tavoitteet on yleisesti ottaen saavutettu, ulkomaalaistaustaisten oppilaiden (joiden osuus oppilaista kasvaa jatkuvasti) keskeyttämisaste oli yli kolme kertaa suurempi kuin itävaltalaista syntyperää olevilla oppilailla (18,5 % verrattuna 5,7 %:iin v. 2012). Koulun keskeyttämisen ehkäisemiseen ei panosteta riittävästi. Lisäksi olisi edelleen tarpeen laatia koko maan kattava laadukasta varhaiskasvatusta koskeva strateginen lähestymistapa. Koulujärjestelmän eri osa-alueita koskevia uudistuksia, erityisesti uusimuotoisen keskikoulun käyttöönotto, on käynnissä tai ne on juuri hyväksytty. On tarpeen seurata tarkasti, millaiset mahdollisuudet uusimuotoisella keskikoululla on lieventää niitä kielteisiä vaikutuksia, joita oppilaiden varhaisella ohjaamisella eri koulutyyppeihin jo neljän vuoden peruskoulun jälkeen on sosiaalisesti heikommassa asemassa olevien ryhmien ja oppimistulosten parantamisen kannalta. Korkea-asteen koulutuksen alalla opiskelijamäärän kasvu aiheuttaa paineita rahoitukselle ja organisaatiolle, mutta opintonsa loppuun saattavien opiskelijoiden osuus on edelleen EU:n keskiarvoa alhaisempi. Oppimistulosten parantaminen on edelleen erittäin tärkeää, jotta voidaan sujuvoittaa polkua koulutuksesta työelämään.

| (15) | Itävallassa on edelleen voimassa merkittäviä sääntelyesteitä, jotka hankaloittavat yritysten ja yksittäisten asiantuntijoiden palvelujen tarjoamista. Tiettyjä ammatteja koskevassa lainsäädännössä asetetaan oikeudellista muotoa koskevia rajoituksia ja säädetään osakkuusvaatimuksista, ja yksittäisiin ammatteihin pääsyyn sovelletaan tarkkoja ammattipätevyysvaatimuksia. Lisäksi monialapalveluyritysten perustaminen on yhä hankalaa. Näiden vaatimusten yhdistelmä luo esteitä markkinoille pääsylle ja asiantuntijapalveluiden harjoittamiselle, mikä rajoittaa kilpailua. Ammattipätevyysvaatimusten osalta Itävalta osallistuu koko EU:n laajuiseen keskinäiseen arviointiin ja on päivittänyt säänneltyjä ammatteja koskevan tietokantansa ammattipätevyysvaatimusten perusteiden ja oikeasuhteisuuden arvioinnin ensimmäisenä vaiheena. |
| --- | --- |

(15)

Itävallassa on edelleen voimassa merkittäviä sääntelyesteitä, jotka hankaloittavat yritysten ja yksittäisten asiantuntijoiden palvelujen tarjoamista. Tiettyjä ammatteja koskevassa lainsäädännössä asetetaan oikeudellista muotoa koskevia rajoituksia ja säädetään osakkuusvaatimuksista, ja yksittäisiin ammatteihin pääsyyn sovelletaan tarkkoja ammattipätevyysvaatimuksia. Lisäksi monialapalveluyritysten perustaminen on yhä hankalaa. Näiden vaatimusten yhdistelmä luo esteitä markkinoille pääsylle ja asiantuntijapalveluiden harjoittamiselle, mikä rajoittaa kilpailua. Ammattipätevyysvaatimusten osalta Itävalta osallistuu koko EU:n laajuiseen keskinäiseen arviointiin ja on päivittänyt säänneltyjä ammatteja koskevan tietokantansa ammattipätevyysvaatimusten perusteiden ja oikeasuhteisuuden arvioinnin ensimmäisenä vaiheena.

| (16) | Julkisia hankintoja koskevaan EU:n lainsäädäntöön sisältyvillä julkaisuvaatimuksilla pyritään huolehtimaan kilpailun ja yhdenvertaisen kohtelun toteutumisesta tiedottamalla paremmin mahdollisuuksista saada sopimuksia. Tämä on markkinoille pääsyn edellytys. Kilpailun tehostuminen tarjoajien välillä johtaa yleensä hankintayksiköiden kannalta edullisempiin tarjouksiin ja myös hintojen huomattavaan laskuun. Itävallan viranomaisten julkisia hankintoja koskevan EU:n lainsäädännön mukaisesti julkistamien tarjouskilpailujen arvo oli vuonna 2012 kuitenkin 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen ja 6,6 prosenttia urakoihin, tavaroihin ja palveluihin kohdennetuista julkisista kokonaismenoista, mikä on selvästi vähemmän kuin EU:n keskiarvo (3,4 % suhteessa BKT:hen ja 17,7 % julkisista menoista kyseisiin tarkoituksiin). Tämä tilanne aiheuttaa Itävallan veronmaksajille ja yrityksille huomattavia kustannuksia menetettyjen liiketoimintamahdollisuuksien muodossa. |
| --- | --- |

(16)

Julkisia hankintoja koskevaan EU:n lainsäädäntöön sisältyvillä julkaisuvaatimuksilla pyritään huolehtimaan kilpailun ja yhdenvertaisen kohtelun toteutumisesta tiedottamalla paremmin mahdollisuuksista saada sopimuksia. Tämä on markkinoille pääsyn edellytys. Kilpailun tehostuminen tarjoajien välillä johtaa yleensä hankintayksiköiden kannalta edullisempiin tarjouksiin ja myös hintojen huomattavaan laskuun. Itävallan viranomaisten julkisia hankintoja koskevan EU:n lainsäädännön mukaisesti julkistamien tarjouskilpailujen arvo oli vuonna 2012 kuitenkin 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen ja 6,6 prosenttia urakoihin, tavaroihin ja palveluihin kohdennetuista julkisista kokonaismenoista, mikä on selvästi vähemmän kuin EU:n keskiarvo (3,4 % suhteessa BKT:hen ja 17,7 % julkisista menoista kyseisiin tarkoituksiin). Tämä tilanne aiheuttaa Itävallan veronmaksajille ja yrityksille huomattavia kustannuksia menetettyjen liiketoimintamahdollisuuksien muodossa.

| (17) | Vaikka Itävallan liittovaltiotason kilpailuviranomaisen määrärahoja on lisätty, sillä on edelleen merkittävästi vähemmän henkilöstöä kuin muiden samankokoisten tai pienempien jäsenvaltioiden viranomaisilla. Maan rautateiden rahti- ja matkustajaliikenteen markkinoiden kannalta olisi edullista toteuttaa lisätoimia kilpailun edistämiseksi, kuten neuvosto suositteli vuonna 2013. |
| --- | --- |

(17)

Vaikka Itävallan liittovaltiotason kilpailuviranomaisen määrärahoja on lisätty, sillä on edelleen merkittävästi vähemmän henkilöstöä kuin muiden samankokoisten tai pienempien jäsenvaltioiden viranomaisilla. Maan rautateiden rahti- ja matkustajaliikenteen markkinoiden kannalta olisi edullista toteuttaa lisätoimia kilpailun edistämiseksi, kuten neuvosto suositteli vuonna 2013.

| (18) | Pankkisektorin yleinen pääomittaminen parantui edelleen vuonna 2013 mutta pankkien riskiprofiili huomioon ottaen näyttäisi olevan tarpeen toteuttaa lisätoimia pääomapuskureiden lujittamiseksi. Neuvosto suositteli vuonna 2013, että Itävalta vauhdittaisi kokonaan tai osittain kansallistettujen pankkien uudelleenjärjestelyä. Hypo Alpe Adrian alasajoa koskeva lainsäädäntökehys on tarkoitus esittää parlamentin hyväksyttäväksi ennen kesää. Organisatoriset valmistelut tähän liittyvän varainhoitoyhtiön perustamiseksi ovat parhaillaan käynnissä. Varainhoitoyhtiön odotetaan aloittavan toimintansa syksyllä. Österreichische Volksbanken AG:n uudelleenjärjestely ja Kommunalkredit-pankin roskapankin, KA Finanzin, alasajo jatkuvat EU:n valtiontukipäätösten mukaisesti. Olisi olennaisen tärkeää toteuttaa läpinäkyviä ja päättäväisiä toimia kansallistettujen pankkien uudelleenjärjestelyjen loppuunsaattamiseksi, jotta turvataan rahoitusvakaus ja minimoidaan julkiselle taloudelle aiheutuvat kielteiset vaikutukset. |
| --- | --- |

(18)

Pankkisektorin yleinen pääomittaminen parantui edelleen vuonna 2013 mutta pankkien riskiprofiili huomioon ottaen näyttäisi olevan tarpeen toteuttaa lisätoimia pääomapuskureiden lujittamiseksi. Neuvosto suositteli vuonna 2013, että Itävalta vauhdittaisi kokonaan tai osittain kansallistettujen pankkien uudelleenjärjestelyä. Hypo Alpe Adrian alasajoa koskeva lainsäädäntökehys on tarkoitus esittää parlamentin hyväksyttäväksi ennen kesää. Organisatoriset valmistelut tähän liittyvän varainhoitoyhtiön perustamiseksi ovat parhaillaan käynnissä. Varainhoitoyhtiön odotetaan aloittavan toimintansa syksyllä. Österreichische Volksbanken AG:n uudelleenjärjestely ja Kommunalkredit-pankin roskapankin, KA Finanzin, alasajo jatkuvat EU:n valtiontukipäätösten mukaisesti. Olisi olennaisen tärkeää toteuttaa läpinäkyviä ja päättäväisiä toimia kansallistettujen pankkien uudelleenjärjestelyjen loppuunsaattamiseksi, jotta turvataan rahoitusvakaus ja minimoidaan julkiselle taloudelle aiheutuvat kielteiset vaikutukset.

| (19) | Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut kattavasti Itävallan talouspolitiikkaa. Se on arvioinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman. Se on ottanut huomioon ei ainoastaan niiden merkityksen Itävallan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–5. |
| --- | --- |

(19)

Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut kattavasti Itävallan talouspolitiikkaa. Se on arvioinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman. Se on ottanut huomioon ei ainoastaan niiden merkityksen Itävallan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–5.

| (20) | Neuvosto on tutkinut vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (6) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1. |
| --- | --- |

(20)

Neuvosto on tutkinut vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (6) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.

| (21) | Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut myös koko euroalueen talouspolitiikkaa. Neuvosto on antanut tämän perusteella erityisiä suosituksia jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö on euro (7). Koska Itävallan rahayksikkö on euro, sen olisi myös varmistettava, että nämä suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti, |
| --- | --- |

(21)

Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut myös koko euroalueen talouspolitiikkaa. Neuvosto on antanut tämän perusteella erityisiä suosituksia jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö on euro (7). Koska Itävallan rahayksikkö on euro, sen olisi myös varmistettava, että nämä suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti,

SUOSITTAA, että Itävalta toteuttaa vuosina 2014–2015 toimia, joilla se

| 1. | liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeen lujittaa vuonna 2014 toteutettavia julkisen talouden toimenpiteitä, koska komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen mukaan – ja sen jälkeen kun Itävallan ilmoittamat lisävakautustoimenpiteet on otettu huomioon – vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevän osion vaatimuksiin nähden on muodostumassa ero, jonka suuruus on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä kertoo merkittävän poikkeaman riskistä; tehostaa merkittävästi julkisen talouden strategiaansa vuonna 2015 varmistaakseen keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamisen ja sen jälkeen siinä pysymisen ja huolehtiakseen siitä, että velkasääntöä noudatetaan, jotta julkisen talouden velkasuhde kääntyy pysyvästi laskusuuntaan; selkeyttää edelleen julkisen talouden suhteita eri hallintotasojen välillä esimerkiksi yksinkertaistamalla organisatorista rakennetta ja sovittamaan meno- ja rahoitusvastuita yhteen; |
| --- | --- |

1.

liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeen lujittaa vuonna 2014 toteutettavia julkisen talouden toimenpiteitä, koska komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen mukaan – ja sen jälkeen kun Itävallan ilmoittamat lisävakautustoimenpiteet on otettu huomioon – vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevän osion vaatimuksiin nähden on muodostumassa ero, jonka suuruus on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä kertoo merkittävän poikkeaman riskistä; tehostaa merkittävästi julkisen talouden strategiaansa vuonna 2015 varmistaakseen keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamisen ja sen jälkeen siinä pysymisen ja huolehtiakseen siitä, että velkasääntöä noudatetaan, jotta julkisen talouden velkasuhde kääntyy pysyvästi laskusuuntaan; selkeyttää edelleen julkisen talouden suhteita eri hallintotasojen välillä esimerkiksi yksinkertaistamalla organisatorista rakennetta ja sovittamaan meno- ja rahoitusvastuita yhteen;

| 2. | parantaa eläkejärjestelmän pitkän aikavälin kestävyyttä erityisesti edistämällä lakisääteisen eläkeiän yhdenmukaistamista miesten ja naisten välillä, nostamalla todellista eläkkeellesiirtymisikää ja mukauttamalla eläkkeellesiirtymisiän elinajanodotteen muutoksiin; seuraa äskettäin toteutettujen varhaiseläkkeelle pääsyä rajoittavien uudistusten toteutusta; parantaa edelleen terveydenhuolto- ja pitkäaikaishoivapalvelujen kustannustehokkuutta ja kestävyyttä; |
| --- | --- |

2.

parantaa eläkejärjestelmän pitkän aikavälin kestävyyttä erityisesti edistämällä lakisääteisen eläkeiän yhdenmukaistamista miesten ja naisten välillä, nostamalla todellista eläkkeellesiirtymisikää ja mukauttamalla eläkkeellesiirtymisiän elinajanodotteen muutoksiin; seuraa äskettäin toteutettujen varhaiseläkkeelle pääsyä rajoittavien uudistusten toteutusta; parantaa edelleen terveydenhuolto- ja pitkäaikaishoivapalvelujen kustannustehokkuutta ja kestävyyttä;

| 3. | supistaa matalapalkkaisiin työntekijöihin kohdistuvaa suurta verokiilaa siirtämällä verotusta kasvun kannalta vähemmän haitallisiin verotuslähteisiin, kuten juokseviin kiinteistöveroihin, muun muassa päivittämällä veropohjaa; tehostaa toimenpiteitä maahanmuuttajataustaisten henkilöiden, naisten ja ikääntyneiden työntekijöiden työmarkkinanäkymien parantamiseksi; tähän kuuluu myös päivähoito- ja pitkäaikaishoivapalvelujen kehittäminen edelleen ja maahanmuuttajien ammattipätevyyden tunnustaminen; parantaa oppimistuloksia erityisesti vähäosaisten nuorten osalta, maahanmuuttajataustaiset nuoret mukaan lukien, kehittämällä varhaiskasvatusta ja vähentämällä kielteisiä vaikutuksia, jotka aiheutuvat oppilaiden ohjaamisesta varhaisessa vaiheessa erityyppisiin kouluihin; parantaa edelleen korkea-asteen koulutuksen strategista suunnittelua ja tehostaa toimenpiteitä koulutuksen keskeyttämisen vähentämiseksi; |
| --- | --- |

3.

supistaa matalapalkkaisiin työntekijöihin kohdistuvaa suurta verokiilaa siirtämällä verotusta kasvun kannalta vähemmän haitallisiin verotuslähteisiin, kuten juokseviin kiinteistöveroihin, muun muassa päivittämällä veropohjaa; tehostaa toimenpiteitä maahanmuuttajataustaisten henkilöiden, naisten ja ikääntyneiden työntekijöiden työmarkkinanäkymien parantamiseksi; tähän kuuluu myös päivähoito- ja pitkäaikaishoivapalvelujen kehittäminen edelleen ja maahanmuuttajien ammattipätevyyden tunnustaminen; parantaa oppimistuloksia erityisesti vähäosaisten nuorten osalta, maahanmuuttajataustaiset nuoret mukaan lukien, kehittämällä varhaiskasvatusta ja vähentämällä kielteisiä vaikutuksia, jotka aiheutuvat oppilaiden ohjaamisesta varhaisessa vaiheessa erityyppisiin kouluihin; parantaa edelleen korkea-asteen koulutuksen strategista suunnittelua ja tehostaa toimenpiteitä koulutuksen keskeyttämisen vähentämiseksi;

| 4. | poistaa palveluntarjoajille asetetut liialliset esteet, myös oikeudellista muotoa ja osakkuuksia koskevien vaatimusten ja monialapalveluyritysten perustamisen osalta; tarkistaa, ovatko säänneltyihin ammatteihin pääsyä ja niiden harjoittamista koskevat rajoitukset oikeasuhteisia ja yleisen edun mukaisesti perusteltuja; kartoittaa EU:n lainsäädännön mukaisesti toteutettujen julkisten hankintasopimusten alhaisen arvon syyt; lisää merkittävästi liittovaltion kilpailuviranomaisen resursseja; |
| --- | --- |

4.

poistaa palveluntarjoajille asetetut liialliset esteet, myös oikeudellista muotoa ja osakkuuksia koskevien vaatimusten ja monialapalveluyritysten perustamisen osalta; tarkistaa, ovatko säänneltyihin ammatteihin pääsyä ja niiden harjoittamista koskevat rajoitukset oikeasuhteisia ja yleisen edun mukaisesti perusteltuja; kartoittaa EU:n lainsäädännön mukaisesti toteutettujen julkisten hankintasopimusten alhaisen arvon syyt; lisää merkittävästi liittovaltion kilpailuviranomaisen resursseja;

| 5. | jatkaa kokonaan tai osittain kansallistettujen pankkien hallitun uudelleenjärjestelyn tiivistä seurantaa ja edistämistä. |
| --- | --- |

5.

jatkaa kokonaan tai osittain kansallistettujen pankkien hallitun uudelleenjärjestelyn tiivistä seurantaa ja edistämistä.

Tehty Brysselissä 8 päivänä heinäkuuta 2014.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

P. C. PADOAN

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Pidetty voimassa vuodelle 2014 jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista 6 päivänä toukokuuta 2014 annetulla neuvoston päätöksellä 2014/322/EU (EUVL L 165, 4.6.2014, s. 49).

2

(3)  EUVL C 217, 30.7.2013, s. 1.

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 473/2013, annettu 21 päivänä toukokuuta 2013, alustavien talousarviosuunnitelmien seurantaa ja arviointia sekä euroalueen jäsenvaltioiden liiallisen alijäämän tilanteen korjaamisen varmistamista koskevista yhteisistä säännöksistä (EUVL L 140, 27.5.2013, s. 11).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1176/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25).

5

(6)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

6

(7)  Katso tämän virallisen lehden sivu 141

7

---

| 29.7.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 247/97 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 247/97

---

NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014,

Puolan vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Puolan vuoden 2014 lähentymisohjelmasta

2014/C 247/19

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu- ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia vauhdittaa kestävää kasvua ja lisätä kilpailukykyä. |
| --- | --- |

(1)

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu- ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia vauhdittaa kestävää kasvua ja lisätä kilpailukykyä.

| (2) | Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (2). Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (2). Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.

| (3) | Jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

(3)

Jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon.

| (4) | Neuvosto antoi 9 päivänä heinäkuuta 2013 suosituksen (3) Puolan vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Puolan vuosien 2012–2016 tarkistetusta lähentymisohjelmasta. |
| --- | --- |

(4)

Neuvosto antoi 9 päivänä heinäkuuta 2013 suosituksen (3) Puolan vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Puolan vuosien 2012–2016 tarkistetusta lähentymisohjelmasta.

| (5) | Komissio hyväksyi 13 päivänä marraskuuta 2013 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2014 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi myös 13 päivänä marraskuuta 2013 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o1176/2011 (4) perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa Puolan ei katsottu kuuluvan niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. |
| --- | --- |

(5)

Komissio hyväksyi 13 päivänä marraskuuta 2013 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2014 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi myös 13 päivänä marraskuuta 2013 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o1176/2011 (4) perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa Puolan ei katsottu kuuluvan niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

| (6) | Eurooppa-neuvosto hyväksyi 20 päivänä joulukuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa. |
| --- | --- |

(6)

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 20 päivänä joulukuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa.

| (7) | Puola toimitti vuoden 2014 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2014 lähentymisohjelmansa 24 päivänä huhtikuuta 2014. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. |
| --- | --- |

(7)

Puola toimitti vuoden 2014 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2014 lähentymisohjelmansa 24 päivänä huhtikuuta 2014. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

| (8) | Vuoden 2014 lähentymisohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian tavoitteena on saada alijäämä alle perussopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen viimeistään 2015 ja saavuttaa julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite viimeistään vuonna 2018. Keskipitkän aikavälin tavoite (1 % suhteessa BKT:hen rakenteellisin luvuin) on tiukempi kuin vakaus- ja kasvusopimuksessa vaaditaan. Vuoden 2014 lähentymisohjelmassa esitetyt julkisen talouden alijäämätavoitteet vastaavat tavoitetta korjata liiallinen alijäämä hyvissä ajoin. Vaikka vuoden 2014 (uudelleenlaskettu) rakenteellinen sopeutus on liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä annetun neuvoston suosituksen mukainen, se on vuonna 2015 vaadittua parannusta pienempi. Sen jälkeen kun liiallinen alijäämä on suunnitellusti korjattu, (uudelleenlaskettu) vuotuinen eteneminen kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta jää suunnitelmien mukaan vähäisemmäksi kuin vakaus- ja kasvusopimuksessa vaaditaan. Sen vuoksi ohjelman tavoitteet ovat osittain vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten mukaiset. Julkisen velan odotetaan olevan edelleen alle 60 prosenttia suhteessa BKT:hen koko ohjelmakauden ajan. Puolan viranomaiset ennustavat, että julkinen velka supistuu merkittävästi, 57,1 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2013, 49,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2014, pääasiassa suuren kertaluonteisen eläkerahastovarojen siirron vuoksi, ja pysyttelee samalla tasolla vuonna 2015. Lähentymisohjelmassa esitetty julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on vuoden 2014 osalta uskottava ja vuoden 2015 osalta optimistinen, koska kokonaistuotannon kasvun ennustetaan olevan 3,8 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä on enemmän kuin komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteessa esitetty 3,4 prosentin kasvuarvio. Asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen lähentymisohjelman arvioinnin ja komission talousennusteen perusteella neuvosto katsoo, että vaikka Puolan odotetaan pysyvän neuvoston vuodeksi 2014 suosittaman julkisen talouden alijäämän enimmäismäärän puitteissa, liiallisen alijäämän korjaamiseen kestävällä tavalla vuonna 2015 ja sen jälkeen asianmukaiseen etenemiseen kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta kohdistuu riskejä. |
| --- | --- |

(8)

Vuoden 2014 lähentymisohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian tavoitteena on saada alijäämä alle perussopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen viimeistään 2015 ja saavuttaa julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite viimeistään vuonna 2018. Keskipitkän aikavälin tavoite (1 % suhteessa BKT:hen rakenteellisin luvuin) on tiukempi kuin vakaus- ja kasvusopimuksessa vaaditaan. Vuoden 2014 lähentymisohjelmassa esitetyt julkisen talouden alijäämätavoitteet vastaavat tavoitetta korjata liiallinen alijäämä hyvissä ajoin. Vaikka vuoden 2014 (uudelleenlaskettu) rakenteellinen sopeutus on liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä annetun neuvoston suosituksen mukainen, se on vuonna 2015 vaadittua parannusta pienempi. Sen jälkeen kun liiallinen alijäämä on suunnitellusti korjattu, (uudelleenlaskettu) vuotuinen eteneminen kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta jää suunnitelmien mukaan vähäisemmäksi kuin vakaus- ja kasvusopimuksessa vaaditaan. Sen vuoksi ohjelman tavoitteet ovat osittain vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten mukaiset. Julkisen velan odotetaan olevan edelleen alle 60 prosenttia suhteessa BKT:hen koko ohjelmakauden ajan. Puolan viranomaiset ennustavat, että julkinen velka supistuu merkittävästi, 57,1 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2013, 49,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2014, pääasiassa suuren kertaluonteisen eläkerahastovarojen siirron vuoksi, ja pysyttelee samalla tasolla vuonna 2015. Lähentymisohjelmassa esitetty julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on vuoden 2014 osalta uskottava ja vuoden 2015 osalta optimistinen, koska kokonaistuotannon kasvun ennustetaan olevan 3,8 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä on enemmän kuin komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteessa esitetty 3,4 prosentin kasvuarvio. Asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen lähentymisohjelman arvioinnin ja komission talousennusteen perusteella neuvosto katsoo, että vaikka Puolan odotetaan pysyvän neuvoston vuodeksi 2014 suosittaman julkisen talouden alijäämän enimmäismäärän puitteissa, liiallisen alijäämän korjaamiseen kestävällä tavalla vuonna 2015 ja sen jälkeen asianmukaiseen etenemiseen kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta kohdistuu riskejä.

| (9) | Jotta julkisen talouden vakauttamisstrategian onnistuminen voitaisiin varmistaa, olisi tärkeää tukea julkisen talouden vakauttamista kattavilla rakenneuudistuksilla. Pitkän aikavälin kasvunäkymiä heikentää kasvua edistävien menojen (koulutus-, tutkimus- ja innovointimenot) vähäinen osuus. Terveydenhuoltomenojen odotetaan lisääntyvän huomattavasti keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä väestön ikääntyessä. Tästä aiheutuvaa julkisen talouden rasitusta voitaisiin vähentää ja terveydenhuoltopalvelujen saatavuutta lisätä vahvistamalla perusterveydenhuoltoa ja lähetejärjestelmiä sekä parantamalla sairaalahoidon kustannustehokkuutta. Verosäännösten heikko noudattaminen on edelleen ongelma, joka näkyy erityisesti verohallinnon tehokkuustasossa ja verovelvollisille aiheutuvan hallinnollisen rasituksen määrässä. Toisaalta Puola on julkaissut äskettäin toimintasuunnitelman verosäännösten noudattamisen ja verohallinnon tehokkuuden parantamiseksi vuosina 2014–2017. Puolassa on käytössä alennettuja alv-kantoja, mikä vaikuttaa osaltaan unionin suurimman alv-vajeen syntyyn. Se aiheuttaa tulonmenetyksiä ja lisää verosäännösten noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia. Energiaverotus on suhteellisen alhaisella tasolla. Puolassa on toteutettu viime aikoina toimia finanssipoliittisen kehyksen parantamiseksi. Julkisen talouden kehykselle olisi hyödyksi, jos maahan perustettaisiin täysivaltainen riippumaton finanssipoliittinen neuvosto, jonka tehtävänä olisi valvoa kansallisten finanssipolitiikan sääntöjen täytäntöönpanoa etukäteistarkastusten avulla, arvioida makrotalouden ja julkisen talouden ennusteita ja analysoida julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä sekä arvioida finanssipoliittisten sääntöjen noudattamista jälkikäteen. |
| --- | --- |

(9)

Jotta julkisen talouden vakauttamisstrategian onnistuminen voitaisiin varmistaa, olisi tärkeää tukea julkisen talouden vakauttamista kattavilla rakenneuudistuksilla. Pitkän aikavälin kasvunäkymiä heikentää kasvua edistävien menojen (koulutus-, tutkimus- ja innovointimenot) vähäinen osuus. Terveydenhuoltomenojen odotetaan lisääntyvän huomattavasti keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä väestön ikääntyessä. Tästä aiheutuvaa julkisen talouden rasitusta voitaisiin vähentää ja terveydenhuoltopalvelujen saatavuutta lisätä vahvistamalla perusterveydenhuoltoa ja lähetejärjestelmiä sekä parantamalla sairaalahoidon kustannustehokkuutta. Verosäännösten heikko noudattaminen on edelleen ongelma, joka näkyy erityisesti verohallinnon tehokkuustasossa ja verovelvollisille aiheutuvan hallinnollisen rasituksen määrässä. Toisaalta Puola on julkaissut äskettäin toimintasuunnitelman verosäännösten noudattamisen ja verohallinnon tehokkuuden parantamiseksi vuosina 2014–2017. Puolassa on käytössä alennettuja alv-kantoja, mikä vaikuttaa osaltaan unionin suurimman alv-vajeen syntyyn. Se aiheuttaa tulonmenetyksiä ja lisää verosäännösten noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia. Energiaverotus on suhteellisen alhaisella tasolla. Puolassa on toteutettu viime aikoina toimia finanssipoliittisen kehyksen parantamiseksi. Julkisen talouden kehykselle olisi hyödyksi, jos maahan perustettaisiin täysivaltainen riippumaton finanssipoliittinen neuvosto, jonka tehtävänä olisi valvoa kansallisten finanssipolitiikan sääntöjen täytäntöönpanoa etukäteistarkastusten avulla, arvioida makrotalouden ja julkisen talouden ennusteita ja analysoida julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä sekä arvioida finanssipoliittisten sääntöjen noudattamista jälkikäteen.

| (10) | Nuorisotyöttömyys on viime vuoden aikana vähitellen lisääntynyt osittain siksi, että koulutusta ei ole edelleenkään kohdennettu riittävästi työmarkkinoiden tarpeisiin, ja siksi, että yhä suurempi osa nuorisosta ei ole työelämässä mutta ei myöskään koulutuksen piirissä. Ammattikoulutusjärjestelmän uudistus on parhaillaan käynnissä, mutta laadukkaan oppisopimuskoulutuksen ja työssäoppimisen saatavuutta on nuorisotakuun tavoitteiden mukaisesti parannettava edelleen, jotta voidaan lujittaa yhteistyötä oppilaitosten ja työnantajien välillä ja saavuttaa nuoret, jotka eivät ole rekisteröityneet työvoimapalvelujen piiriin. Jotta työntekijöiden taidot saataisiin vastaamaan paremmin työmarkkinoiden vaatimuksia, olisi kehitettävä myös elinikäistä oppimista, johon osallistuminen on erittäin vähäistä etenkin ikääntyneiden työntekijöiden parissa, joiden taidot ovat usein vanhentuneet. Työmarkkinoiden segmentoituminen jatkuu edelleen, sillä määräaikaisia työsopimuksia ja yksityisoikeudellisia sopimuksia käytetään laajalti. Määräaikaisten työsuhteiden osuus on suuri erityisesti nuorilla. Usein katsotaan, että määräaikaiset työsopimukset ovat työttömille keino päästä työmarkkinoille ja saada aikaa myöten vakituinen työsopimus. Tämä ei kuitenkaan näytä pitävän paikkaansa Puolassa useimpien työntekijöiden kohdalla, sillä siirtyminen määräaikaisista työsuhteista vakituisiin työsuhteisiin on vähäistä. |
| --- | --- |

(10)

Nuorisotyöttömyys on viime vuoden aikana vähitellen lisääntynyt osittain siksi, että koulutusta ei ole edelleenkään kohdennettu riittävästi työmarkkinoiden tarpeisiin, ja siksi, että yhä suurempi osa nuorisosta ei ole työelämässä mutta ei myöskään koulutuksen piirissä. Ammattikoulutusjärjestelmän uudistus on parhaillaan käynnissä, mutta laadukkaan oppisopimuskoulutuksen ja työssäoppimisen saatavuutta on nuorisotakuun tavoitteiden mukaisesti parannettava edelleen, jotta voidaan lujittaa yhteistyötä oppilaitosten ja työnantajien välillä ja saavuttaa nuoret, jotka eivät ole rekisteröityneet työvoimapalvelujen piiriin. Jotta työntekijöiden taidot saataisiin vastaamaan paremmin työmarkkinoiden vaatimuksia, olisi kehitettävä myös elinikäistä oppimista, johon osallistuminen on erittäin vähäistä etenkin ikääntyneiden työntekijöiden parissa, joiden taidot ovat usein vanhentuneet. Työmarkkinoiden segmentoituminen jatkuu edelleen, sillä määräaikaisia työsopimuksia ja yksityisoikeudellisia sopimuksia käytetään laajalti. Määräaikaisten työsuhteiden osuus on suuri erityisesti nuorilla. Usein katsotaan, että määräaikaiset työsopimukset ovat työttömille keino päästä työmarkkinoille ja saada aikaa myöten vakituinen työsopimus. Tämä ei kuitenkaan näytä pitävän paikkaansa Puolassa useimpien työntekijöiden kohdalla, sillä siirtyminen määräaikaisista työsuhteista vakituisiin työsuhteisiin on vähäistä.

| (11) | Tämä heikentää tuottavuutta ja työvoiman laatua. Naisten osallistuminen työmarkkinoille on edelleen vähäistä. Puola on toteuttanut useita toimenpiteitä naisten työvoimaosuuden parantamiseksi. On esimerkiksi parannettu päivähoitopalvelujen saatavuutta ja myönnetty lastentarhoille lisää julkista rahoitusta, jotta kannustettaisiin vanhempia lähettämään lapsensa esiopetukseen. Päivähoitopalvelujen saatavuus on silti edelleen heikkoa erityisesti maaseudulla, ja mahdollisuudet päästä esiopetuksen piiriin vaihtelevat. Ikääntyneiden työntekijöiden osallistuminen työmarkkinoille on Puolassa edelleen vähäistä. Varhaiseläkkeelle siirtymisen mahdollisuuksia on merkittävästi vähennetty, mutta ikääntyneiden työntekijöiden työllistettävyyden parantamiseksi ja työurien pidentämiseksi on toteutettava lisätoimia. Kaivostyöläisten ja viljelijöiden erityiseläkejärjestelmien uudistaminen on edelleen haaste. Viljelijöiden sosiaaliturvarahasto (KRUS) kannustaa pienviljelijöitä pysyttelemään maataloussektorilla, mikä johtaa maaseudulla piilotyöttömyyteen ja ruokkii epävirallista taloutta. Kaivostyöläisillä taas on eläkeoikeuksien kertymiseen ja vähimmäistyövuosien määrään liittyviä etuoikeuksia. Kumpikin järjestelmä haittaa työvoiman liikkuvuutta eri alojen ja alueiden välillä. |
| --- | --- |

(11)

Tämä heikentää tuottavuutta ja työvoiman laatua. Naisten osallistuminen työmarkkinoille on edelleen vähäistä. Puola on toteuttanut useita toimenpiteitä naisten työvoimaosuuden parantamiseksi. On esimerkiksi parannettu päivähoitopalvelujen saatavuutta ja myönnetty lastentarhoille lisää julkista rahoitusta, jotta kannustettaisiin vanhempia lähettämään lapsensa esiopetukseen. Päivähoitopalvelujen saatavuus on silti edelleen heikkoa erityisesti maaseudulla, ja mahdollisuudet päästä esiopetuksen piiriin vaihtelevat. Ikääntyneiden työntekijöiden osallistuminen työmarkkinoille on Puolassa edelleen vähäistä. Varhaiseläkkeelle siirtymisen mahdollisuuksia on merkittävästi vähennetty, mutta ikääntyneiden työntekijöiden työllistettävyyden parantamiseksi ja työurien pidentämiseksi on toteutettava lisätoimia. Kaivostyöläisten ja viljelijöiden erityiseläkejärjestelmien uudistaminen on edelleen haaste. Viljelijöiden sosiaaliturvarahasto (KRUS) kannustaa pienviljelijöitä pysyttelemään maataloussektorilla, mikä johtaa maaseudulla piilotyöttömyyteen ja ruokkii epävirallista taloutta. Kaivostyöläisillä taas on eläkeoikeuksien kertymiseen ja vähimmäistyövuosien määrään liittyviä etuoikeuksia. Kumpikin järjestelmä haittaa työvoiman liikkuvuutta eri alojen ja alueiden välillä.

| (12) | Puolan T&K-menot kuuluvat jäsenvaltioiden alhaisimpiin, ja maa kuuluu heikoimmin suoriutuvien joukkoon myös innovointia laajemmin mittaavien indikaattorien perusteella. Yksityissektorin T&K-menot ovat erityisen alhaiset. Alhaisten T&K-menojen lisäksi yritysten tutkimus- ja innovaatiotoiminta on vähäistä eikä liiketoimintaympäristö kannusta riittävästi innovointia. Innovoinnin tukijärjestelmälle on Puolassa ollut tyypillistä pyrkimys riskien välttämiseen. Järjestelmä on perustunut lähinnä avustuksiin ja teknologian omaksumisen ja siirtämisen tukemiseen sen sijaan, että olisi tuettu aidosti uutta innovointiin. Nykyiset T&K-verokannustimet eivät edistä tehokkaasti kotimaista T&K-toimintaa yksityisellä sektorilla, ja niitä käyttävät vain suuryritykset. Puolalaiset yritykset ovat luottaneet laajalti teknologian omaksumiseen. Näin on voitu lisätä tuottavuutta ja talouskasvua, mutta nyt Puolan on pyrittävä kehittämään kotimaista innovointia. Puolalaisyritysten innovointivalmiuksien parantaminen, tutkimuksen ja teollisuuden välisten yhteyksien tiivistäminen ja koko innovointisykliin soveltuvien kohdennettujen välineiden kehittäminen muodostavat edelleen haasteen. |
| --- | --- |

(12)

Puolan T&K-menot kuuluvat jäsenvaltioiden alhaisimpiin, ja maa kuuluu heikoimmin suoriutuvien joukkoon myös innovointia laajemmin mittaavien indikaattorien perusteella. Yksityissektorin T&K-menot ovat erityisen alhaiset. Alhaisten T&K-menojen lisäksi yritysten tutkimus- ja innovaatiotoiminta on vähäistä eikä liiketoimintaympäristö kannusta riittävästi innovointia. Innovoinnin tukijärjestelmälle on Puolassa ollut tyypillistä pyrkimys riskien välttämiseen. Järjestelmä on perustunut lähinnä avustuksiin ja teknologian omaksumisen ja siirtämisen tukemiseen sen sijaan, että olisi tuettu aidosti uutta innovointiin. Nykyiset T&K-verokannustimet eivät edistä tehokkaasti kotimaista T&K-toimintaa yksityisellä sektorilla, ja niitä käyttävät vain suuryritykset. Puolalaiset yritykset ovat luottaneet laajalti teknologian omaksumiseen. Näin on voitu lisätä tuottavuutta ja talouskasvua, mutta nyt Puolan on pyrittävä kehittämään kotimaista innovointia. Puolalaisyritysten innovointivalmiuksien parantaminen, tutkimuksen ja teollisuuden välisten yhteyksien tiivistäminen ja koko innovointisykliin soveltuvien kohdennettujen välineiden kehittäminen muodostavat edelleen haasteen.

| (13) | Kaikilla Puolan talouselämän aloilla on edelleen mahdollista saada erittäin suuret hyödyt lisäämällä energiatehokkuutta, jonka avulla voidaan tukea kasvua, lisätä kilpailukykyä ja vähentää edelleen Puolan energiariippuvuutta. Kotimainen energian tuotantokapasiteetti on vanhentunut ja sähköverkko edelleen kuormitettu, mutta suunnitelmat energiaverkkojen yhteenliitettävyyden parantamiseksi naapurijäsenvaltioiden kanssa etenevät. Maakaasumarkkinoiden keskeisiä ongelmia ovat edelleen energialähteiden yksipuolisuus ja kilpailun puuttuminen. |
| --- | --- |

(13)

Kaikilla Puolan talouselämän aloilla on edelleen mahdollista saada erittäin suuret hyödyt lisäämällä energiatehokkuutta, jonka avulla voidaan tukea kasvua, lisätä kilpailukykyä ja vähentää edelleen Puolan energiariippuvuutta. Kotimainen energian tuotantokapasiteetti on vanhentunut ja sähköverkko edelleen kuormitettu, mutta suunnitelmat energiaverkkojen yhteenliitettävyyden parantamiseksi naapurijäsenvaltioiden kanssa etenevät. Maakaasumarkkinoiden keskeisiä ongelmia ovat edelleen energialähteiden yksipuolisuus ja kilpailun puuttuminen.

| (14) | Puolan alikehittynyt infrastruktuuri liikenteen ja kiinteän laajakaistan aloilla on edelleen merkittävä kasvun pullonkaula. Etenkin rapistunut rautatieverkko kaipaa mittavia investointeja, jotta voidaan lisätä rautateiden kilpailukykyä ja parantaa maantie- ja rautatiekuljetusten epätasapainoa. Vain noin kolmasosa käytössä olevasta yhteensä 20 000 kilometrin rautatieverkostosta on teknisesti hyvässä kunnossa. Rautatiehankkeiden oikea-aikaiseen toteuttamiseen liittyy edelleen ongelmia. Resurssitehokkuutta voidaan lisätä jätehuoltoa kehittämällä. |
| --- | --- |

(14)

Puolan alikehittynyt infrastruktuuri liikenteen ja kiinteän laajakaistan aloilla on edelleen merkittävä kasvun pullonkaula. Etenkin rapistunut rautatieverkko kaipaa mittavia investointeja, jotta voidaan lisätä rautateiden kilpailukykyä ja parantaa maantie- ja rautatiekuljetusten epätasapainoa. Vain noin kolmasosa käytössä olevasta yhteensä 20 000 kilometrin rautatieverkostosta on teknisesti hyvässä kunnossa. Rautatiehankkeiden oikea-aikaiseen toteuttamiseen liittyy edelleen ongelmia. Resurssitehokkuutta voidaan lisätä jätehuoltoa kehittämällä.

| (15) | Sopimusten täytäntöönpanon varmistaminen on Puolassa hidasta, ja menettelyt rakennuslupien saamiseksi pitkät ja raskaat. Verosäännösten noudattamisesta aiheutuvat kustannukset ovat korkeat, mikä on liiketoimintaympäristön kannalta merkittävä ongelma. Puola on edistynyt merkittävästi säänneltyihin ammatteihin pääsyä helpottavan kunnianhimoisen uudistuksen toteuttamisessa. |
| --- | --- |

(15)

Sopimusten täytäntöönpanon varmistaminen on Puolassa hidasta, ja menettelyt rakennuslupien saamiseksi pitkät ja raskaat. Verosäännösten noudattamisesta aiheutuvat kustannukset ovat korkeat, mikä on liiketoimintaympäristön kannalta merkittävä ongelma. Puola on edistynyt merkittävästi säänneltyihin ammatteihin pääsyä helpottavan kunnianhimoisen uudistuksen toteuttamisessa.

| (16) | Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut kattavasti Puolan talouspolitiikkaa. Se on arvioinut kansallisen uudistusohjelman ja lähentymisohjelman. Se on ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen Puolan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–6. |
| --- | --- |

(16)

Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut kattavasti Puolan talouspolitiikkaa. Se on arvioinut kansallisen uudistusohjelman ja lähentymisohjelman. Se on ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen Puolan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–6.

| (17) | Neuvosto on tutkinut lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (5) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1, |
| --- | --- |

(17)

Neuvosto on tutkinut lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (5) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

SUOSITTAA, että Puola toteuttaa vuosina 2014 ja 2015 toimia, joilla se

| 1. | lujittaa julkisen talouden strategiaa, jotta voidaan varmistaa liiallisen alijäämän korjaaminen kestävällä tavalla viimeistään vuonna 2015 toteuttamalla neuvoston liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä antamissa suosituksissa esitetty rakenteellinen sopeutus; sen jälkeen kun liiallinen alijäämä on korjattu, jatkaa vuotuisia rakenteellisia sopeutustoimia, joiden viitearvo on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, siihen asti, että keskipitkän aikavälin tavoite saavutetaan; julkisen talouden epätasapainotilojen korjaaminen kestävällä tavalla edellyttää, että toteutetaan uskottavasti kunnianhimoisia rakenneuudistuksia, jotka lisäävät talouden sopeutumiskykyä ja edistävät kasvua ja työllisyyttä; leikkaa tätä varten kasvua edistäviä menoja mahdollisimman vähän, parantaa sosiaalipolitiikan kohdentamista ja menojen kustannustehokkuutta ja terveydenhuoltosektorin tehokkuutta yleensä, laajentaa veropohjaa esimerkiksi puuttumalla alennettujen alv-kantojen laajaan käyttöön ja parantaa verosäännösten noudattamista erityisesti verohallintoa tehostamalla; perustaa riippumattoman finanssipoliittisen neuvoston; |
| --- | --- |

1.

lujittaa julkisen talouden strategiaa, jotta voidaan varmistaa liiallisen alijäämän korjaaminen kestävällä tavalla viimeistään vuonna 2015 toteuttamalla neuvoston liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä antamissa suosituksissa esitetty rakenteellinen sopeutus; sen jälkeen kun liiallinen alijäämä on korjattu, jatkaa vuotuisia rakenteellisia sopeutustoimia, joiden viitearvo on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, siihen asti, että keskipitkän aikavälin tavoite saavutetaan; julkisen talouden epätasapainotilojen korjaaminen kestävällä tavalla edellyttää, että toteutetaan uskottavasti kunnianhimoisia rakenneuudistuksia, jotka lisäävät talouden sopeutumiskykyä ja edistävät kasvua ja työllisyyttä; leikkaa tätä varten kasvua edistäviä menoja mahdollisimman vähän, parantaa sosiaalipolitiikan kohdentamista ja menojen kustannustehokkuutta ja terveydenhuoltosektorin tehokkuutta yleensä, laajentaa veropohjaa esimerkiksi puuttumalla alennettujen alv-kantojen laajaan käyttöön ja parantaa verosäännösten noudattamista erityisesti verohallintoa tehostamalla; perustaa riippumattoman finanssipoliittisen neuvoston;

| 2. | lujittaa toimia nuorisotyöttömyyden vähentämiseksi, erityisesti parantamalla edelleen koulutuksen kohdentamista työmarkkinoiden tarpeisiin, lisäämällä oppisopimuskoulutuksen ja työssäoppimisen saatavuutta ja kehittämällä työvoimapalvelujen piiriin kuulumattomien nuorten tavoittamiseksi tehtävää kenttätyötä sekä oppilaitosten ja työnantajien yhteistyötä nuorisotakuun tavoitteiden mukaisesti; lisää aikuisten osallistumista elinikäiseen oppimiseen, jotta osaamistarjonnan ja osaamiskysynnän kohtaamista voidaan parantaa; torjuu työmarkkinoiden segmentoitumista tehostamalla toimia, joilla edistetään siirtymistä määräaikaisesta työsuhteesta vakituiseen työsuhteeseen ja rajoittamalla yksityisoikeudellisten sopimusten liiallista käyttöä; |
| --- | --- |

2.

lujittaa toimia nuorisotyöttömyyden vähentämiseksi, erityisesti parantamalla edelleen koulutuksen kohdentamista työmarkkinoiden tarpeisiin, lisäämällä oppisopimuskoulutuksen ja työssäoppimisen saatavuutta ja kehittämällä työvoimapalvelujen piiriin kuulumattomien nuorten tavoittamiseksi tehtävää kenttätyötä sekä oppilaitosten ja työnantajien yhteistyötä nuorisotakuun tavoitteiden mukaisesti; lisää aikuisten osallistumista elinikäiseen oppimiseen, jotta osaamistarjonnan ja osaamiskysynnän kohtaamista voidaan parantaa; torjuu työmarkkinoiden segmentoitumista tehostamalla toimia, joilla edistetään siirtymistä määräaikaisesta työsuhteesta vakituiseen työsuhteeseen ja rajoittamalla yksityisoikeudellisten sopimusten liiallista käyttöä;

| 3. | jatkaa toimia, joilla lisätään naisten työvoimaosuutta, erityisesti toteuttamalla lisätoimia kohtuuhintaisten ja laadukkaiden päivähoitopalvelujen ja esiopetuksen saatavuuden parantamiseksi sekä varmistamalla näiden palvelujen rahoituksen jatkuvuuden; ottaa viljelijät yleisen eläkejärjestelmän piiriin alkaen siitä, että nopeutetaan viljelijöiden tulojen arviointia ja kirjaamista koskevan järjestelmän laatimista; lakkauttaa asteittain kaivostyöläisten oman eläkejärjestelmän ja siirtää heidät yleisen eläkejärjestelmän piiriin; tukee yleistä eläkeuudistusta tehostamalla toimia ikääntyneiden työntekijöiden työllistettävyyden parantamiseksi, jotta työmarkkinoilta poistumisikää voidaan myöhentää; |
| --- | --- |

3.

jatkaa toimia, joilla lisätään naisten työvoimaosuutta, erityisesti toteuttamalla lisätoimia kohtuuhintaisten ja laadukkaiden päivähoitopalvelujen ja esiopetuksen saatavuuden parantamiseksi sekä varmistamalla näiden palvelujen rahoituksen jatkuvuuden; ottaa viljelijät yleisen eläkejärjestelmän piiriin alkaen siitä, että nopeutetaan viljelijöiden tulojen arviointia ja kirjaamista koskevan järjestelmän laatimista; lakkauttaa asteittain kaivostyöläisten oman eläkejärjestelmän ja siirtää heidät yleisen eläkejärjestelmän piiriin; tukee yleistä eläkeuudistusta tehostamalla toimia ikääntyneiden työntekijöiden työllistettävyyden parantamiseksi, jotta työmarkkinoilta poistumisikää voidaan myöhentää;

| 4. | parantaa verokannustimien tuloksellisuutta T&K-toiminnan edistämisessä yksityisellä sektorilla osana toimia, joilla lujitetaan yhteyksiä tutkimus-, innovaatio- ja teollisuuspolitiikan välillä, ja kohdentaa nykyiset välineet paremmin innovointisyklin eri vaiheisiin; |
| --- | --- |

4.

parantaa verokannustimien tuloksellisuutta T&K-toiminnan edistämisessä yksityisellä sektorilla osana toimia, joilla lujitetaan yhteyksiä tutkimus-, innovaatio- ja teollisuuspolitiikan välillä, ja kohdentaa nykyiset välineet paremmin innovointisyklin eri vaiheisiin;

| 5. | uudistaa ja laajentaa energian tuotantokapasiteettia ja parantaa koko energiaketjun tehokkuutta; nopeuttaa ja laajentaa sähköverkon ja naapurijäsenvaltioihin ulottuvien rajatylittävien liitäntäverkkojen ja Liettuaan ulottuvan kaasun liitäntäverkon kehittämistä; varmistaa viipymättä rautateiden investointihankkeiden tuloksellisen täytäntöönpanon ja parantaa alan hallinnollisia valmiuksia; nopeuttaa toimia kiinteän laajakaistan kattavuuden lisäämiseksi; kehittää jätehuoltoa; |
| --- | --- |

5.

uudistaa ja laajentaa energian tuotantokapasiteettia ja parantaa koko energiaketjun tehokkuutta; nopeuttaa ja laajentaa sähköverkon ja naapurijäsenvaltioihin ulottuvien rajatylittävien liitäntäverkkojen ja Liettuaan ulottuvan kaasun liitäntäverkon kehittämistä; varmistaa viipymättä rautateiden investointihankkeiden tuloksellisen täytäntöönpanon ja parantaa alan hallinnollisia valmiuksia; nopeuttaa toimia kiinteän laajakaistan kattavuuden lisäämiseksi; kehittää jätehuoltoa;

| 6. | jatkaa liiketoimintaympäristön parantamista yksinkertaistamalla sopimusten täytäntöönpanoa ja rakennuslupiin liittyviä vaatimuksia; tehostaa toimia yrityksille verosäännösten noudattamisesta aiheutuvien kustannusten ja ajanhukan vähentämiseksi; saattaa päätökseen parhaillaan toteutettavan uudistuksen, jonka tarkoituksena on helpottaa pääsyä säänneltyihin ammatteihin. |
| --- | --- |

6.

jatkaa liiketoimintaympäristön parantamista yksinkertaistamalla sopimusten täytäntöönpanoa ja rakennuslupiin liittyviä vaatimuksia; tehostaa toimia yrityksille verosäännösten noudattamisesta aiheutuvien kustannusten ja ajanhukan vähentämiseksi; saattaa päätökseen parhaillaan toteutettavan uudistuksen, jonka tarkoituksena on helpottaa pääsyä säänneltyihin ammatteihin.

Tehty Brysselissä 8 päivänä heinäkuuta 2014.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

P. C. PADOAN

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Pidetty voimassa vuodelle 2014 jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista 6 päivänä toukokuuta 2014 annetulla neuvoston päätöksellä 2014/322/EU (EUVL L 165, 4.6.2014, s. 49).

2

(3)  EUVL C 217, 30.7.2013, s. 63.

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1176/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25).

4

(5)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

5

---

| 29.7.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 247/102 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 247/102

---

NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014,

Portugalin vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Portugalin vuoden 2014 vakausohjelmasta

2014/C 247/20

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi työllisyys- ja kasvustrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan yhteensovittamista, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia vauhdittaa kestävää kasvua ja lisätä kilpailukykyä. |
| --- | --- |

(1)

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi työllisyys- ja kasvustrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan yhteensovittamista, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia vauhdittaa kestävää kasvua ja lisätä kilpailukykyä.

| (2) | Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (2). Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (2). Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.

| (3) | Jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

(3)

Jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon.

| (4) | Portugaliin sovellettiin makrotalouden sopeutusohjelmaa 17 päivään toukokuuta 2014 saakka neuvoston täytäntöönpanopäätöksen 2011/344/EU (3) 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Siinä säädettiin rahoitustuen saatavilla olosta kolmen vuoden ajan. Neuvosto päätti (4)23 päivänä huhtikuuta 2014 jatkaa rahoitustuen saatavilla oloa kuudella viikolla, jotta voidaan varmistaa ohjelman ehtojen noudattamisen kattava ja perusteellinen arviointi ja mahdollistaa viimeisen lainaerän järjestäytynyt maksaminen. Portugali oli näin ollen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 472/2013 (5) 12 artiklan mukaisesti vapautettu talouspolitiikan koordinoinnin eurooppalaiseen ohjausjaksoon sisältyvästä seurannasta ja arvioinnista kyseisen ohjelman keston ajaksi. Koska Portugalia koskeva ohjelma on päättynyt, se olisi sisällytettävä jälleen täysimääräisesti eurooppalaisen ohjausjakson piiriin. |
| --- | --- |

(4)

Portugaliin sovellettiin makrotalouden sopeutusohjelmaa 17 päivään toukokuuta 2014 saakka neuvoston täytäntöönpanopäätöksen 2011/344/EU (3) 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Siinä säädettiin rahoitustuen saatavilla olosta kolmen vuoden ajan. Neuvosto päätti (4)23 päivänä huhtikuuta 2014 jatkaa rahoitustuen saatavilla oloa kuudella viikolla, jotta voidaan varmistaa ohjelman ehtojen noudattamisen kattava ja perusteellinen arviointi ja mahdollistaa viimeisen lainaerän järjestäytynyt maksaminen. Portugali oli näin ollen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 472/2013 (5) 12 artiklan mukaisesti vapautettu talouspolitiikan koordinoinnin eurooppalaiseen ohjausjaksoon sisältyvästä seurannasta ja arvioinnista kyseisen ohjelman keston ajaksi. Koska Portugalia koskeva ohjelma on päättynyt, se olisi sisällytettävä jälleen täysimääräisesti eurooppalaisen ohjausjakson piiriin.

| (5) | Komissio hyväksyi 13 päivänä marraskuuta 2013 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2014 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi niin ikään 13 päivänä marraskuuta 2013 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (6) perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen. |
| --- | --- |

(5)

Komissio hyväksyi 13 päivänä marraskuuta 2013 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2014 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi niin ikään 13 päivänä marraskuuta 2013 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (6) perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen.

| (6) | Eurooppa-neuvosto hyväksyi 20 päivänä joulukuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa. |
| --- | --- |

(6)

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 20 päivänä joulukuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa.

| (7) | Portugali oli asetuksen (EU) N:o 472/2013 nojalla vapautettu velvollisuudesta toimittaa kansallinen uudistusohjelmansa ja vakausohjelmansa makrotalouden sopeutusohjelman keston ajaksi. Se toimitti kuitenkin 30 päivänä huhtikuuta 2014 finanssipolitiikan strategiaa koskevan päivitetyn asiakirjan (Documento de Estratégia Orçamental) ja maan hallituksen kirjeen, jossa esitettiin ajantasaiset tiedot etenemisestä kohti Eurooppa 2020 -tavoitteita. Hallitus esitteli 17 päivänä toukokuuta 2014 asiakirjassa The Road to Growth, a medium-term reform strategy for Portugal käynnissä olevan uudistusohjelmansa ja uusia aloitteita etenemiseksi kohti kestävää kasvua. |
| --- | --- |

(7)

Portugali oli asetuksen (EU) N:o 472/2013 nojalla vapautettu velvollisuudesta toimittaa kansallinen uudistusohjelmansa ja vakausohjelmansa makrotalouden sopeutusohjelman keston ajaksi. Se toimitti kuitenkin 30 päivänä huhtikuuta 2014 finanssipolitiikan strategiaa koskevan päivitetyn asiakirjan (Documento de Estratégia Orçamental) ja maan hallituksen kirjeen, jossa esitettiin ajantasaiset tiedot etenemisestä kohti Eurooppa 2020 -tavoitteita. Hallitus esitteli 17 päivänä toukokuuta 2014 asiakirjassa The Road to Growth, a medium-term reform strategy for Portugal käynnissä olevan uudistusohjelmansa ja uusia aloitteita etenemiseksi kohti kestävää kasvua.

| (8) | Finanssipolitiikan strategiaa koskevassa vuoden 2014 asiakirjassa esitetyn julkisen talouden strategian tavoitteena on korjata liiallinen alijäämä kestävällä tavalla viimeistään vuonna 2015 ja saavuttaa keskipitkän aikavälin tavoite viimeistään vuonna 2017. Strategiassa suunnitellaan julkisen talouden alijäämän supistamista 4,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja edelleen 2,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2015, mikä vastaa 21 päivänä kesäkuuta 2013 annetun liiallista alijäämää koskevaa menettelyä koskevan suosituksen tavoitteita, jotka vahvistettiin makrotalouden sopeutusohjelman 12. tarkistuksessa. Portugalin perustuslakituomioistuin kuitenkin kumosi 30 päivänä toukokuuta 2014 vakauttamistoimenpiteet, joiden oli arvioitu vaikuttavan julkisen talouden tuloksiin noin 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja tuottavan mahdollisia jatkovaikutuksia vuonna 2015. Sovittuihin tavoitteisiin pääsemiseksi hallituksen on otettava käyttöön vaikutukseltaan samansuuruisia korvaavia toimenpiteitä. Perustuslakituomioistuimessa on kuitenkin vireillä vielä kaksi tapausta, jotka estävät toteutettavien toimenpiteiden suuruuden määrittämisen täysimääräisesti. Koska käytettävissä oleva aika on rajallinen, hallituksen on ehkä turvauduttava kasvua vähemmän edistäviin toimenpiteisiin, erityisesti tulopuolella. Vuoden 2015 jälkeisen ajan osalta strategiassa vahvistetaan pyrkimys saavuttaa keskipitkän aikavälin tavoite viimeistään vuonna 2017 toteuttamalla rakenteellisia toimia, joiden vaikutus on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016, ja päästä 0,5 prosentin rakenteelliseen alijäämään vuonna 2017. Strategian mukaan julkinen bruttovelka on korkeimmillaan noin 130,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja alkaa vähitellen supistua vuodesta 2015 lähtien. Strategian julkisen talouden ennusteiden perustana oleva makrotalouden skenaario vastaa komission kevään talousennustetta ja Portugalin julkisen talouden neuvosto on analysoinut sen. Perustuslakituomioistuimen päätöksen mukaan vuoden 2014 finanssipolitiikan strategiaa on tarkistettava, jotta tavoitteena oleva 4 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen saavutetaan. Tavoitteen saavuttamiseen kohdistuu kuitenkin negatiivisia riskejä, jotka johtuvat erityisesti oikeudellisista epävarmuustekijöistä sekä joidenkin valtionyritysten korkean velkatason tehokkaampaan hallinnointiin tähtäävien toimien tilastovaikutuksesta.
  Vuonna 2015 julkisen talouden sopeuttamista tuetaan julkisen talouden vakauttamistoimenpiteillä, joiden arvo on 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen; tätä pidetään riittävänä tavoitteen, 2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, saavuttamiseksi. Neuvosto katsoo hallituksen finanssipolitiikan strategian ja komission ennusteen perusteella neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisesti, että strategian tavoitteet vastaavat vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. |
| --- | --- |

(8)

Finanssipolitiikan strategiaa koskevassa vuoden 2014 asiakirjassa esitetyn julkisen talouden strategian tavoitteena on korjata liiallinen alijäämä kestävällä tavalla viimeistään vuonna 2015 ja saavuttaa keskipitkän aikavälin tavoite viimeistään vuonna 2017. Strategiassa suunnitellaan julkisen talouden alijäämän supistamista 4,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja edelleen 2,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2015, mikä vastaa 21 päivänä kesäkuuta 2013 annetun liiallista alijäämää koskevaa menettelyä koskevan suosituksen tavoitteita, jotka vahvistettiin makrotalouden sopeutusohjelman 12. tarkistuksessa. Portugalin perustuslakituomioistuin kuitenkin kumosi 30 päivänä toukokuuta 2014 vakauttamistoimenpiteet, joiden oli arvioitu vaikuttavan julkisen talouden tuloksiin noin 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja tuottavan mahdollisia jatkovaikutuksia vuonna 2015. Sovittuihin tavoitteisiin pääsemiseksi hallituksen on otettava käyttöön vaikutukseltaan samansuuruisia korvaavia toimenpiteitä. Perustuslakituomioistuimessa on kuitenkin vireillä vielä kaksi tapausta, jotka estävät toteutettavien toimenpiteiden suuruuden määrittämisen täysimääräisesti. Koska käytettävissä oleva aika on rajallinen, hallituksen on ehkä turvauduttava kasvua vähemmän edistäviin toimenpiteisiin, erityisesti tulopuolella. Vuoden 2015 jälkeisen ajan osalta strategiassa vahvistetaan pyrkimys saavuttaa keskipitkän aikavälin tavoite viimeistään vuonna 2017 toteuttamalla rakenteellisia toimia, joiden vaikutus on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016, ja päästä 0,5 prosentin rakenteelliseen alijäämään vuonna 2017. Strategian mukaan julkinen bruttovelka on korkeimmillaan noin 130,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja alkaa vähitellen supistua vuodesta 2015 lähtien. Strategian julkisen talouden ennusteiden perustana oleva makrotalouden skenaario vastaa komission kevään talousennustetta ja Portugalin julkisen talouden neuvosto on analysoinut sen. Perustuslakituomioistuimen päätöksen mukaan vuoden 2014 finanssipolitiikan strategiaa on tarkistettava, jotta tavoitteena oleva 4 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen saavutetaan. Tavoitteen saavuttamiseen kohdistuu kuitenkin negatiivisia riskejä, jotka johtuvat erityisesti oikeudellisista epävarmuustekijöistä sekä joidenkin valtionyritysten korkean velkatason tehokkaampaan hallinnointiin tähtäävien toimien tilastovaikutuksesta.

Vuonna 2015 julkisen talouden sopeuttamista tuetaan julkisen talouden vakauttamistoimenpiteillä, joiden arvo on 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen; tätä pidetään riittävänä tavoitteen, 2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, saavuttamiseksi. Neuvosto katsoo hallituksen finanssipolitiikan strategian ja komission ennusteen perusteella neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisesti, että strategian tavoitteet vastaavat vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.

| (9) | Julkisen talouden vakauttamista on tarpeen tukea tekemällä lisäuudistuksia julkisen varainhoidon järjestelmään. Huolimatta makrotalouden sopeutusohjelman yhteydessä saavutetusta edistyksestä julkisen talouden kehystä koskevan lain perusteellinen uudistus on saatava päätökseen ja lisätoimet ovat välttämättömiä menojen pitämiseksi tiukasti kurissa panemalla sitoumusten valvontaa koskeva laki täysimääräisesti täytäntöön ja estämällä uusien julkisen sektorin maksurästien syntyminen. Olennaisessa asemassa on valtionyritysten rakenneuudistuksen jatkaminen ja niiden rahoituksen kestävyyden varmistaminen sekä eläke- ja terveydenhuoltomenojen tiukka hallinta. Tulopuolella verotusjärjestelmää voitaisiin muuttaa kasvua edistävämpään suuntaan ja verosäännösten noudattamista edistää edelleen. |
| --- | --- |

(9)

Julkisen talouden vakauttamista on tarpeen tukea tekemällä lisäuudistuksia julkisen varainhoidon järjestelmään. Huolimatta makrotalouden sopeutusohjelman yhteydessä saavutetusta edistyksestä julkisen talouden kehystä koskevan lain perusteellinen uudistus on saatava päätökseen ja lisätoimet ovat välttämättömiä menojen pitämiseksi tiukasti kurissa panemalla sitoumusten valvontaa koskeva laki täysimääräisesti täytäntöön ja estämällä uusien julkisen sektorin maksurästien syntyminen. Olennaisessa asemassa on valtionyritysten rakenneuudistuksen jatkaminen ja niiden rahoituksen kestävyyden varmistaminen sekä eläke- ja terveydenhuoltomenojen tiukka hallinta. Tulopuolella verotusjärjestelmää voitaisiin muuttaa kasvua edistävämpään suuntaan ja verosäännösten noudattamista edistää edelleen.

| (10) | Portugalilla on työttömyyteen liittyviä haasteita, sillä tilanteen viimeaikaisesta parantumisesta huolimatta työttömyys on edelleen hyvin korkealla tasolla, erityisesti nuorten keskuudessa. Vuonna 2013 työttömyysaste oli 16,4 prosenttia ja nuorisotyöttömyys 38,1 prosenttia, huomattavasti EU:n keskiarvoa korkeampi. Sama koski myös työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten osuutta. Portugalin perinteisesti hyvä 20–64-vuotiaiden työllisyysaste on talouskriisin puhjettua laskenut huomattavasti, 73,1 prosentista vuonna 2008 aina 65,6 prosenttiin vuonna 2013. Nuorisotyöttömyyden osalta suurimpina haasteina ovat nuorisotakuun tavoitteiden mukaisesti työvoimapalvelujen käyttäjiksi rekisteröitymättömien nuorten heikko tavoittaminen sekä tarve sovittaa koulutus paremmin yhteen työmarkkinoiden tarpeiden kanssa. Portugali on toteuttanut makrotalouden sopeutusohjelman osana monenlaisia työmarkkinauudistuksia, joiden tavoitteena on keventää liiallisen rajoittavaa työsuhdeturvalainsäädäntöä, joustavoittaa palkanmuodostusmekanismeja ja kehittää julkisten työvoimapalvelujen ja aktivointitoimien toimivuutta. Haasteena on kuitenkin edelleen erityisesti työmarkkinoiden segmentoitumisen torjuminen ja tarve parantaa palkkajärjestelmän reagoimiskykyä taloustilanteen muuttumiseen. Työsuhdeturvajärjestelmien äskettäisten uudistusten vaikutusten riippumaton arviointi auttaisi määrittämään erityisesti niiden vaikutuksen työpaikkojen syntymiseen, epävarmuuteen, kokonaistyövoimakustannuksiin ja muutoksenhakuun tuomioistuimessa johtaneiden irtisanomisten määrään ja käsittelyjen lopputulokseen. Huolimatta yrityksistä lieventää kriisin johdosta toteutetun talouden sopeutuksen kielteisiä sosiaalisia vaikutuksia sillä on ollut köyhyystilanteeseen kohdistuvia kielteisiä heijastusvaikutuksia. |
| --- | --- |

(10)

Portugalilla on työttömyyteen liittyviä haasteita, sillä tilanteen viimeaikaisesta parantumisesta huolimatta työttömyys on edelleen hyvin korkealla tasolla, erityisesti nuorten keskuudessa. Vuonna 2013 työttömyysaste oli 16,4 prosenttia ja nuorisotyöttömyys 38,1 prosenttia, huomattavasti EU:n keskiarvoa korkeampi. Sama koski myös työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten osuutta. Portugalin perinteisesti hyvä 20–64-vuotiaiden työllisyysaste on talouskriisin puhjettua laskenut huomattavasti, 73,1 prosentista vuonna 2008 aina 65,6 prosenttiin vuonna 2013. Nuorisotyöttömyyden osalta suurimpina haasteina ovat nuorisotakuun tavoitteiden mukaisesti työvoimapalvelujen käyttäjiksi rekisteröitymättömien nuorten heikko tavoittaminen sekä tarve sovittaa koulutus paremmin yhteen työmarkkinoiden tarpeiden kanssa. Portugali on toteuttanut makrotalouden sopeutusohjelman osana monenlaisia työmarkkinauudistuksia, joiden tavoitteena on keventää liiallisen rajoittavaa työsuhdeturvalainsäädäntöä, joustavoittaa palkanmuodostusmekanismeja ja kehittää julkisten työvoimapalvelujen ja aktivointitoimien toimivuutta. Haasteena on kuitenkin edelleen erityisesti työmarkkinoiden segmentoitumisen torjuminen ja tarve parantaa palkkajärjestelmän reagoimiskykyä taloustilanteen muuttumiseen. Työsuhdeturvajärjestelmien äskettäisten uudistusten vaikutusten riippumaton arviointi auttaisi määrittämään erityisesti niiden vaikutuksen työpaikkojen syntymiseen, epävarmuuteen, kokonaistyövoimakustannuksiin ja muutoksenhakuun tuomioistuimessa johtaneiden irtisanomisten määrään ja käsittelyjen lopputulokseen. Huolimatta yrityksistä lieventää kriisin johdosta toteutetun talouden sopeutuksen kielteisiä sosiaalisia vaikutuksia sillä on ollut köyhyystilanteeseen kohdistuvia kielteisiä heijastusvaikutuksia.

| (11) | Portugali on edistynyt merkittävästi koulutusjärjestelmänsä uudistamisessa toteuttamalla useita toimenpiteitä koulun keskeyttämisen torjumiseksi sekä korkea-asteen koulutuksen suorittamisasteen ja työmarkkinoiden kohtaannon parantamiseksi. Olennaisen tärkeässä asemassa ovat kuitenkin edelleen uudistusten toteuttaminen täysimääräisesti ja rahoituksen tehokas käyttö. Lisätoimia tarvitaan erityisesti ammattitaidon kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuuden vähentämiseksi, muun muassa parantamalla ammattikoulutuksen, myös ammatillista koulutusta ja harjoittelua yhdistelevän koulutuksen laatua ja vetovoimaa, edistämällä työnantajien osallistumista ohjelmien suunnitteluun ja tarjoamalla mahdollisuuksia asianmukaiseen työssäoppimiseen ja oppisopimuskoulutukseen. Lisäksi on tarpeen tehostaa ammatinvalinnanohjaus- ja neuvontapalveluja keskiasteen ja korkea-asteen opiskelijoille työmarkkinoiden tarpeiden mukaisesti, ennakoida osaamistarpeita ja lujittaa yhteyksiä yritysmaailmaan. |
| --- | --- |

(11)

Portugali on edistynyt merkittävästi koulutusjärjestelmänsä uudistamisessa toteuttamalla useita toimenpiteitä koulun keskeyttämisen torjumiseksi sekä korkea-asteen koulutuksen suorittamisasteen ja työmarkkinoiden kohtaannon parantamiseksi. Olennaisen tärkeässä asemassa ovat kuitenkin edelleen uudistusten toteuttaminen täysimääräisesti ja rahoituksen tehokas käyttö. Lisätoimia tarvitaan erityisesti ammattitaidon kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuuden vähentämiseksi, muun muassa parantamalla ammattikoulutuksen, myös ammatillista koulutusta ja harjoittelua yhdistelevän koulutuksen laatua ja vetovoimaa, edistämällä työnantajien osallistumista ohjelmien suunnitteluun ja tarjoamalla mahdollisuuksia asianmukaiseen työssäoppimiseen ja oppisopimuskoulutukseen. Lisäksi on tarpeen tehostaa ammatinvalinnanohjaus- ja neuvontapalveluja keskiasteen ja korkea-asteen opiskelijoille työmarkkinoiden tarpeiden mukaisesti, ennakoida osaamistarpeita ja lujittaa yhteyksiä yritysmaailmaan.

| (12) | Portugali on edennyt makrotalouden sopeutusohjelman yhteydessä merkittävästi pankkisektorin pääomapohjan parantamisessa ja sen valvonta- ja kriisinratkaisukehyksen lujittamisessa. Jäljellä on kuitenkin edelleen merkittäviä haasteita, joihin liittyviä seikkoja on seurattava ja hallinnoitava tarkasti, esimerkkinä maan pankkien kannattavuus. Vuoden 2014 ensimmäistä neljännestä koskevat tiedot osoittavat, että jotkin apua saaneista pankeista ovat kirjanneet positiivisen tuloksen. Suurena ongelmana on edelleen omaisuuserien laatu, sillä vuoden 2013 lopussa käytettävissä olevien tietojen mukaan voimakas arvon alentuminen on jatkunut kokonaislainoista noin 6 prosentin kohdalla ja järjestämättömien lainojen osuus on korkea, 10,6 prosenttia (yrityssektorilla jopa yli 16 %). Portugali on ottanut käyttöön lukuisia toimenpiteitä elinkelpoisten yritysten lainansaannin helpottamiseksi, mutta rahoitusolosuhteet ovat edelleen erityisesti pk-yritysten osalta vaikeat ja yrityssektorin käytettävissä on pankkirahoituksen ohella vain vähän rahoitusvaihtoehtoja. Pk-yrityksille vuonna 2013 myönnetyt uudet lainat supistuivat 4,8 prosenttia verrattuna vuoteen 2012. Portugalin yrityksille myönnettyjen uusien lainojen keskimääräinen korko on laskenut jonkin verran verrattuna alkuvuoteen 2013, mutta ne ovat edelleen merkittävästi euroalueen keskiarvoa korkeammalla tasolla. Koska yritysten velkataakka on suuri ja pankkisektorin velkavivun vähentämistä on jatkettava, pankeilla on edelleen vain rajalliset mahdollisuudet myöntää luottoja kohtuulliseen hintaan elinkelpoisille yrityksille. |
| --- | --- |

(12)

Portugali on edennyt makrotalouden sopeutusohjelman yhteydessä merkittävästi pankkisektorin pääomapohjan parantamisessa ja sen valvonta- ja kriisinratkaisukehyksen lujittamisessa. Jäljellä on kuitenkin edelleen merkittäviä haasteita, joihin liittyviä seikkoja on seurattava ja hallinnoitava tarkasti, esimerkkinä maan pankkien kannattavuus. Vuoden 2014 ensimmäistä neljännestä koskevat tiedot osoittavat, että jotkin apua saaneista pankeista ovat kirjanneet positiivisen tuloksen. Suurena ongelmana on edelleen omaisuuserien laatu, sillä vuoden 2013 lopussa käytettävissä olevien tietojen mukaan voimakas arvon alentuminen on jatkunut kokonaislainoista noin 6 prosentin kohdalla ja järjestämättömien lainojen osuus on korkea, 10,6 prosenttia (yrityssektorilla jopa yli 16 %). Portugali on ottanut käyttöön lukuisia toimenpiteitä elinkelpoisten yritysten lainansaannin helpottamiseksi, mutta rahoitusolosuhteet ovat edelleen erityisesti pk-yritysten osalta vaikeat ja yrityssektorin käytettävissä on pankkirahoituksen ohella vain vähän rahoitusvaihtoehtoja. Pk-yrityksille vuonna 2013 myönnetyt uudet lainat supistuivat 4,8 prosenttia verrattuna vuoteen 2012. Portugalin yrityksille myönnettyjen uusien lainojen keskimääräinen korko on laskenut jonkin verran verrattuna alkuvuoteen 2013, mutta ne ovat edelleen merkittävästi euroalueen keskiarvoa korkeammalla tasolla. Koska yritysten velkataakka on suuri ja pankkisektorin velkavivun vähentämistä on jatkettava, pankeilla on edelleen vain rajalliset mahdollisuudet myöntää luottoja kohtuulliseen hintaan elinkelpoisille yrityksille.

| (13) | Energiasektorin tehokkuudesta ja kestävyydestä huolehtimiseksi ja talouden energiakustannusten alentamiseksi makrotalouden sopeutusohjelman yhteydessä on hyväksytty kaksi toimenpidepakettia. Energiasektorin voittomarginaaleja on kuitenkin alennettava edelleen, ja suureen ja nousussa olevaan liian alhaisista energiatariffeista aiheutuneeseen velkaan on puututtava. Portugali on ilmoittanut äskettäin tähän tähtäävästä kolmannesta toimenpidepaketista, johon sisältyy muun muassa energia-alan toimijoita koskevan vuoden 2014 lisäveron jatkaminen vuoteen 2015. Lisäksi ratkaisemattomia kysymyksiä ovat edelleen energiaverkkojen rajatylittävän yhteenliittämisen parantaminen ja sähkö- ja kaasuverkkojen yhteenliittämishankkeiden vauhdittaminen. Ne edellyttävät tarmokasta seurantaa, jotta Iberian niemimaan eristyneisyys EU:n energiamarkkinoilta saadaan päättymään. Liikennesektorilla on ohjelman yhteydessä tapahtunut edistystä erityisesti Portugalin satamien kilpailuaseman parantamisessa, kattavan pitkän aikavälin liikennesuunnitelman laatimisessa heikkouksien ja aukkojen korjaamisen jälkeen sekä sääntelykehyksen kehittämisessä. Lisätoimet ovat kuitenkin edelleen tarpeen kattavan pitkän aikavälin liikennesuunnitelman ja satamia koskevan uudistussuunnitelman toteuttamiseksi käytännössä. Lisäksi on pyrittävä varmistamaan liikennealan sääntelyviranomaisen riippumattomuus ja kapasiteetti ja alan valtionyritysten rahoituksellinen kestävyys sekä parannettava rautatiealan tehokkuutta ja kilpailua. |
| --- | --- |

(13)

Energiasektorin tehokkuudesta ja kestävyydestä huolehtimiseksi ja talouden energiakustannusten alentamiseksi makrotalouden sopeutusohjelman yhteydessä on hyväksytty kaksi toimenpidepakettia. Energiasektorin voittomarginaaleja on kuitenkin alennettava edelleen, ja suureen ja nousussa olevaan liian alhaisista energiatariffeista aiheutuneeseen velkaan on puututtava. Portugali on ilmoittanut äskettäin tähän tähtäävästä kolmannesta toimenpidepaketista, johon sisältyy muun muassa energia-alan toimijoita koskevan vuoden 2014 lisäveron jatkaminen vuoteen 2015. Lisäksi ratkaisemattomia kysymyksiä ovat edelleen energiaverkkojen rajatylittävän yhteenliittämisen parantaminen ja sähkö- ja kaasuverkkojen yhteenliittämishankkeiden vauhdittaminen. Ne edellyttävät tarmokasta seurantaa, jotta Iberian niemimaan eristyneisyys EU:n energiamarkkinoilta saadaan päättymään. Liikennesektorilla on ohjelman yhteydessä tapahtunut edistystä erityisesti Portugalin satamien kilpailuaseman parantamisessa, kattavan pitkän aikavälin liikennesuunnitelman laatimisessa heikkouksien ja aukkojen korjaamisen jälkeen sekä sääntelykehyksen kehittämisessä. Lisätoimet ovat kuitenkin edelleen tarpeen kattavan pitkän aikavälin liikennesuunnitelman ja satamia koskevan uudistussuunnitelman toteuttamiseksi käytännössä. Lisäksi on pyrittävä varmistamaan liikennealan sääntelyviranomaisen riippumattomuus ja kapasiteetti ja alan valtionyritysten rahoituksellinen kestävyys sekä parannettava rautatiealan tehokkuutta ja kilpailua.

| (14) | Kaupunkien vuokra-asuntomarkkinoilla on toteutettu merkittävä uudistus, jolla asuntomarkkinoita on pyritty muokkaamaan dynaamisemmiksi muun muassa tasapainottamalla vuokranantajien ja vuokralaisten oikeuksia ja velvollisuuksia entistä paremmin, lisäämällä joustavuutta vuokrasopimuksen keston suhteen ja luomalla kannustimia kunnostustöihin. Lisätoimet ovat tarpeen tämän uudistuksen vaikutuksen arvioimiseksi kattavasti markkinoiden päätekijöitä ja Portugalin harmaita vuokramarkkinoita koskevien tietojen perusteella. Portugali on edistynyt huomattavasti liiketoimintaympäristönsä kehittämisessä, erityisesti pyrkimällä parantamaan toimintaedellytyksiä, edistämällä yrittäjyyttä ja parantamalla vaikeuksiin joutuneisiin yrityksiin sovellettavia maksukyvyttömyysmenettelyjä. Nyt olisi ryhdyttävä kiinnittämään huomiota toteutukseen. Hallinto- ja lupakäytäntöjen yksinkertaistaminen on edennyt, mutta tietyt toimenpiteet on edelleen saatettava päätökseen. Kilpailuesteiden poistamiseksi tarvitaan lisätoimia sekä perinteisellä palvelusektorilla, jolla olisi erityisesti hyväksyttävä alakohtaisia muutoksia, että asiantuntijapalvelujen alalla, jolla olisi hyväksyttävä niitä asiantuntijoiden ammatillisia etujärjestöjä koskevaa lainsäädäntöä, joita koskevia sääntöjä ei vielä ole uudistettu. Sääntelyn ja kilpailun osalta tarvitaan seurantatoimenpiteitä, jotta voidaan huolehtia kansallisten alakohtaisten sääntelyviranomaisten ja kilpailuviranomaisen riippumattomuudesta ja itsenäisyydestä. Julkisten viranomaisten maksuissa on edelleen merkittäviä viiveitä. |
| --- | --- |

(14)

Kaupunkien vuokra-asuntomarkkinoilla on toteutettu merkittävä uudistus, jolla asuntomarkkinoita on pyritty muokkaamaan dynaamisemmiksi muun muassa tasapainottamalla vuokranantajien ja vuokralaisten oikeuksia ja velvollisuuksia entistä paremmin, lisäämällä joustavuutta vuokrasopimuksen keston suhteen ja luomalla kannustimia kunnostustöihin. Lisätoimet ovat tarpeen tämän uudistuksen vaikutuksen arvioimiseksi kattavasti markkinoiden päätekijöitä ja Portugalin harmaita vuokramarkkinoita koskevien tietojen perusteella. Portugali on edistynyt huomattavasti liiketoimintaympäristönsä kehittämisessä, erityisesti pyrkimällä parantamaan toimintaedellytyksiä, edistämällä yrittäjyyttä ja parantamalla vaikeuksiin joutuneisiin yrityksiin sovellettavia maksukyvyttömyysmenettelyjä. Nyt olisi ryhdyttävä kiinnittämään huomiota toteutukseen. Hallinto- ja lupakäytäntöjen yksinkertaistaminen on edennyt, mutta tietyt toimenpiteet on edelleen saatettava päätökseen. Kilpailuesteiden poistamiseksi tarvitaan lisätoimia sekä perinteisellä palvelusektorilla, jolla olisi erityisesti hyväksyttävä alakohtaisia muutoksia, että asiantuntijapalvelujen alalla, jolla olisi hyväksyttävä niitä asiantuntijoiden ammatillisia etujärjestöjä koskevaa lainsäädäntöä, joita koskevia sääntöjä ei vielä ole uudistettu. Sääntelyn ja kilpailun osalta tarvitaan seurantatoimenpiteitä, jotta voidaan huolehtia kansallisten alakohtaisten sääntelyviranomaisten ja kilpailuviranomaisen riippumattomuudesta ja itsenäisyydestä. Julkisten viranomaisten maksuissa on edelleen merkittäviä viiveitä.

| (15) | Julkishallinnon järkeistäminen ja uudenaikaistaminen on makrotalouden sopeutusohjelman yhteydessä edennyt hyvin työllisyyden, palkkapolitiikan, työolosuhteiden, organisatorisen tehokkuuden ja palvelujen laadun alalla. Osaa suunnitelluista uudistustoimenpiteistä ei ole kuitenkaan vielä saatu päätökseen, ja niiden läpinäkyvyyttä olisi parannettava. Oikeusjärjestelmän tehostamisessa on saavutettu merkittävää edistystä, mutta siitä huolimatta lisäparannukset ovat tarpeen, erityisesti menettelyjen keston, selvitysasteen, vireillä olevien tapausten määrän ja arviointi- ja seurantaprosessin osalta. |
| --- | --- |

(15)

Julkishallinnon järkeistäminen ja uudenaikaistaminen on makrotalouden sopeutusohjelman yhteydessä edennyt hyvin työllisyyden, palkkapolitiikan, työolosuhteiden, organisatorisen tehokkuuden ja palvelujen laadun alalla. Osaa suunnitelluista uudistustoimenpiteistä ei ole kuitenkaan vielä saatu päätökseen, ja niiden läpinäkyvyyttä olisi parannettava. Oikeusjärjestelmän tehostamisessa on saavutettu merkittävää edistystä, mutta siitä huolimatta lisäparannukset ovat tarpeen, erityisesti menettelyjen keston, selvitysasteen, vireillä olevien tapausten määrän ja arviointi- ja seurantaprosessin osalta.

| (16) | Komission analyysissä päädytään siihen tulokseen, että makrotalouden sopeutusohjelman menestyksellinen toteutus on auttanut taloudellisten ja rahoituksellisten riskien hallinnassa ja epätasapainotilojen vähentämisessä. Portugali on ottanut ohjelman yhteydessä käyttöön monenlaisia haastavia rakenteellisia uudistuksia, jotka alkavat nyt kantaa hedelmää kilpailukyvyn parantuessa ja talouskasvun elpyessä, mutta uudistusten vaikutuksia talouden toimintaan on arvioitava vielä lisää. Kaikkia toteutettuja uudistuksia on sen vuoksi seurattava jatkuvasti, jotta voidaan arvioida niiden osuutta kilpailukyvyn, tuotannon ja työllisyyden kasvuun. |
| --- | --- |

(16)

Komission analyysissä päädytään siihen tulokseen, että makrotalouden sopeutusohjelman menestyksellinen toteutus on auttanut taloudellisten ja rahoituksellisten riskien hallinnassa ja epätasapainotilojen vähentämisessä. Portugali on ottanut ohjelman yhteydessä käyttöön monenlaisia haastavia rakenteellisia uudistuksia, jotka alkavat nyt kantaa hedelmää kilpailukyvyn parantuessa ja talouskasvun elpyessä, mutta uudistusten vaikutuksia talouden toimintaan on arvioitava vielä lisää. Kaikkia toteutettuja uudistuksia on sen vuoksi seurattava jatkuvasti, jotta voidaan arvioida niiden osuutta kilpailukyvyn, tuotannon ja työllisyyden kasvuun.

| (17) | Koska Portugali kuuluu makrotalouden sopeutusohjelman päättymisen ja sen 28 päivänä kesäkuuta 2014 tapahtuvan virallisen loppuunsaattamisen jälkeen jälleen täysimääräisesti talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson piiriin, komissio on arvioinut Portugalin toimittamat asiakirjat tältä pohjalta. Se on ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen Portugalin finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–8. |
| --- | --- |

(17)

Koska Portugali kuuluu makrotalouden sopeutusohjelman päättymisen ja sen 28 päivänä kesäkuuta 2014 tapahtuvan virallisen loppuunsaattamisen jälkeen jälleen täysimääräisesti talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson piiriin, komissio on arvioinut Portugalin toimittamat asiakirjat tältä pohjalta. Se on ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen Portugalin finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–8.

| (18) | Neuvosto on tutkinut hallituksen finanssipolitiikan strategian tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (7) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1. Nämä suositukset on laadittu sen jälkeen, kun makrotalouden sopeutusohjelma saatettiin päätökseen, ja sen vuoksi ne perustuvat ohjelman saavutuksiin sen kestävän toteutuksen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(18)

Neuvosto on tutkinut hallituksen finanssipolitiikan strategian tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (7) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1. Nämä suositukset on laadittu sen jälkeen, kun makrotalouden sopeutusohjelma saatettiin päätökseen, ja sen vuoksi ne perustuvat ohjelman saavutuksiin sen kestävän toteutuksen varmistamiseksi.

| (19) | Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut myös koko euroalueen talouspolitiikkaa. Neuvosto on antanut tämän perusteella erityisiä suosituksia jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö on euro (8). Koska Portugalin rahayksikkö on euro, sen olisi varmistettava, että nämä suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti, |
| --- | --- |

(19)

Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut myös koko euroalueen talouspolitiikkaa. Neuvosto on antanut tämän perusteella erityisiä suosituksia jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö on euro (8). Koska Portugalin rahayksikkö on euro, sen olisi varmistettava, että nämä suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti,

SUOSITTAA, että Portugali toteuttaa vuosina 2014 ja 2015 toimia, joilla se:

| 1. | toteuttaa vuotta 2014 koskevat julkisen talouden vakauttamistoimenpiteet, jotta se saavuttaa julkisen talouden tavoitteet ja estää uusien maksurästien kerääntymisen; toteuttaa vuonna 2015 tarkistettua julkisen talouden strategiaa supistaakseen alijäämän 2,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen liiallista alijäämää koskevan menettelyn yhteydessä annetussa suosituksessa asetetun tavoitteen mukaisesti samalla, kun se toteuttaa vaaditun rakenteellisen sopeutuksen; korvaa perustuslakituomioistuimen perustuslain vastaisiksi katsomat vakauttamistoimenpiteet mahdollisimman pian samansuuruisilla ja -tasoisilla toimenpiteillä; toteuttaa liiallisen alijäämän korjaamisen kestävällä ja kasvua edistävällä tavalla ja vain vähäisessä määrin kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä hyödyntäen; liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeen jatkaa suunniteltua rakenteellista sopeutusta kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta noudattaen vaatimusta vuotuisesta rakenteellisesta sopeutuksesta, jonka viitearvo on vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, taloudellisesti hyvinä aikoina enemmän, ja varmistaa, että velkasääntöä noudatetaan, jotta korkea julkisen talouden velkasuhde saadaan kestävälle kehitysuralle; asettaa etusijalle menoperusteisen julkisen talouden vakauttamisen ja lisää edelleen julkisten menojen tehokkuutta ja laatua; jatkaa keskus-, alue- ja paikallishallinnon tiukkaa menokuria; jatkaa valtionyritysten uudelleenjärjestelyjä; laatii vuoden 2014 loppuun mennessä uusia kattavia toimenpiteitä osana käynnissä olevaa eläkeuudistusta, jolla pyritään parantamaan eläkejärjestelmän keskipitkän aikavälin kestävyyttä; valvoo terveydenhuoltokustannusten kasvua ja jatkaa sairaalauudistusta; tarkistaa verojärjestelmää ja muuttaa sitä kasvua edistävämpään suuntaan; jatkaa verosäännösten noudattamisen parantamista ja torjuu veronkiertoa tehostamalla verohallintoa; lujittaa julkisen varainhoidon järjestelmää viimeistelemällä nopeasti ja toteuttamalla julkisen talouden kehystä koskevan lain perusteellisen uudistuksen vuoden 2014 loppuun mennessä; huolehtii sitoumusten valvontaa koskevan lain tarkasta noudattamisesta; panee julkisen sektorin yhteisen palkka- ja palkanlisätaulukon tosiasiallisesti täytäntöön vuodesta 2015 alkaen; |
| --- | --- |

1.

toteuttaa vuotta 2014 koskevat julkisen talouden vakauttamistoimenpiteet, jotta se saavuttaa julkisen talouden tavoitteet ja estää uusien maksurästien kerääntymisen; toteuttaa vuonna 2015 tarkistettua julkisen talouden strategiaa supistaakseen alijäämän 2,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen liiallista alijäämää koskevan menettelyn yhteydessä annetussa suosituksessa asetetun tavoitteen mukaisesti samalla, kun se toteuttaa vaaditun rakenteellisen sopeutuksen; korvaa perustuslakituomioistuimen perustuslain vastaisiksi katsomat vakauttamistoimenpiteet mahdollisimman pian samansuuruisilla ja -tasoisilla toimenpiteillä; toteuttaa liiallisen alijäämän korjaamisen kestävällä ja kasvua edistävällä tavalla ja vain vähäisessä määrin kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä hyödyntäen; liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeen jatkaa suunniteltua rakenteellista sopeutusta kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta noudattaen vaatimusta vuotuisesta rakenteellisesta sopeutuksesta, jonka viitearvo on vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, taloudellisesti hyvinä aikoina enemmän, ja varmistaa, että velkasääntöä noudatetaan, jotta korkea julkisen talouden velkasuhde saadaan kestävälle kehitysuralle; asettaa etusijalle menoperusteisen julkisen talouden vakauttamisen ja lisää edelleen julkisten menojen tehokkuutta ja laatua; jatkaa keskus-, alue- ja paikallishallinnon tiukkaa menokuria; jatkaa valtionyritysten uudelleenjärjestelyjä; laatii vuoden 2014 loppuun mennessä uusia kattavia toimenpiteitä osana käynnissä olevaa eläkeuudistusta, jolla pyritään parantamaan eläkejärjestelmän keskipitkän aikavälin kestävyyttä; valvoo terveydenhuoltokustannusten kasvua ja jatkaa sairaalauudistusta; tarkistaa verojärjestelmää ja muuttaa sitä kasvua edistävämpään suuntaan; jatkaa verosäännösten noudattamisen parantamista ja torjuu veronkiertoa tehostamalla verohallintoa; lujittaa julkisen varainhoidon järjestelmää viimeistelemällä nopeasti ja toteuttamalla julkisen talouden kehystä koskevan lain perusteellisen uudistuksen vuoden 2014 loppuun mennessä; huolehtii sitoumusten valvontaa koskevan lain tarkasta noudattamisesta; panee julkisen sektorin yhteisen palkka- ja palkanlisätaulukon tosiasiallisesti täytäntöön vuodesta 2015 alkaen;

| 2. | pitää vähimmäispalkan kehityksen linjassa työllisyyden ja kilpailukyvyn edistämisen tavoitteiden kanssa; huolehtii siitä, että palkanmuodostusjärjestelmä edistää palkkojen mukauttamista tuottavuuteen ala- ja/tai yritystasolla; tutkii työmarkkinaosapuolia kuullen ja kansallisen käytännön mukaisesti mahdollisuuksia yrityskohtaiseen ja yhteisesti sovittuun työehtosopimusten soveltamisen väliaikaiseen keskeyttämiseen; esittää viimeistään syyskuussa 2014 yrityskohtaista ja yhteisesti sovittua työehtosopimusten soveltamisen väliaikaista keskeyttämistä ja työehtosopimusten käytön tarkistamista koskevia ehdotuksia; |
| --- | --- |

2.

pitää vähimmäispalkan kehityksen linjassa työllisyyden ja kilpailukyvyn edistämisen tavoitteiden kanssa; huolehtii siitä, että palkanmuodostusjärjestelmä edistää palkkojen mukauttamista tuottavuuteen ala- ja/tai yritystasolla; tutkii työmarkkinaosapuolia kuullen ja kansallisen käytännön mukaisesti mahdollisuuksia yrityskohtaiseen ja yhteisesti sovittuun työehtosopimusten soveltamisen väliaikaiseen keskeyttämiseen; esittää viimeistään syyskuussa 2014 yrityskohtaista ja yhteisesti sovittua työehtosopimusten soveltamisen väliaikaista keskeyttämistä ja työehtosopimusten käytön tarkistamista koskevia ehdotuksia;

| 3. | esittää viimeistään maaliskuussa 2015 riippumattoman arvioinnin työsuhdeturvajärjestelmän äskettäisistä uudistuksista sekä toimintasuunnitelman mahdollisista lisäuudistuksista työmarkkinoiden segmentoitumisen torjumiseksi; jatkaa käynnissä olevaa aktiivisten työmarkkinapolitiikkojen ja julkisten työvoimapalvelujen uudistusta, jonka tarkoituksena on parantaa työllisyysastetta ja työvoimaosuutta, erityisesti parantamalla työllistymisneuvontaa ja/tai työnhakupalveluja ja aktivointi-/seuraamusjärjestelmiä tavoitteena supistaa pitkäaikaistyöttömyyttä ja integroida vakavimmin työmarkkinoiden ulkopuolella olevat henkilöt; pyrkii löytämään ratkaisuja korkeaan nuorisotyöttömyyteen, erityisesti ennakoimalla osaamistarpeita ja tavoittamalla työvoimapalvelujen käyttäjiksi rekisteröitymättömiä nuoria nuorisotakuun tavoitteiden mukaisesti; huolehtii sosiaaliturvan kattavuuden asianmukaisuudesta, mukaan lukien vähimmäistoimeentulojärjestelmä, ja etuuksien saajien tehokkaasta aktivoinnista; |
| --- | --- |

3.

esittää viimeistään maaliskuussa 2015 riippumattoman arvioinnin työsuhdeturvajärjestelmän äskettäisistä uudistuksista sekä toimintasuunnitelman mahdollisista lisäuudistuksista työmarkkinoiden segmentoitumisen torjumiseksi; jatkaa käynnissä olevaa aktiivisten työmarkkinapolitiikkojen ja julkisten työvoimapalvelujen uudistusta, jonka tarkoituksena on parantaa työllisyysastetta ja työvoimaosuutta, erityisesti parantamalla työllistymisneuvontaa ja/tai työnhakupalveluja ja aktivointi-/seuraamusjärjestelmiä tavoitteena supistaa pitkäaikaistyöttömyyttä ja integroida vakavimmin työmarkkinoiden ulkopuolella olevat henkilöt; pyrkii löytämään ratkaisuja korkeaan nuorisotyöttömyyteen, erityisesti ennakoimalla osaamistarpeita ja tavoittamalla työvoimapalvelujen käyttäjiksi rekisteröitymättömiä nuoria nuorisotakuun tavoitteiden mukaisesti; huolehtii sosiaaliturvan kattavuuden asianmukaisuudesta, mukaan lukien vähimmäistoimeentulojärjestelmä, ja etuuksien saajien tehokkaasta aktivoinnista;

| 4. | parantaa koulutusjärjestelmän laatua ja sen kohdentamista työmarkkinoiden tarpeisiin koulun keskeyttämisasteen pienentämiseksi ja alhaisten oppimistulosten parantamiseksi; huolehtii julkisten menojen tehokkuudesta koulutuksen alalla ja supistaa ammattitaidon kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuutta muun muassa parantamalla ammattikoulutuksen laatua ja vetovoimaa sekä edistämällä yhteistyötä yrityssektorin kanssa; lisää yhteistyötä julkisen tutkimustoiminnan ja yritysmaailman välillä ja edistää tietämyksen siirtoa; |
| --- | --- |

4.

parantaa koulutusjärjestelmän laatua ja sen kohdentamista työmarkkinoiden tarpeisiin koulun keskeyttämisasteen pienentämiseksi ja alhaisten oppimistulosten parantamiseksi; huolehtii julkisten menojen tehokkuudesta koulutuksen alalla ja supistaa ammattitaidon kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuutta muun muassa parantamalla ammattikoulutuksen laatua ja vetovoimaa sekä edistämällä yhteistyötä yrityssektorin kanssa; lisää yhteistyötä julkisen tutkimustoiminnan ja yritysmaailman välillä ja edistää tietämyksen siirtoa;

| 5. | valvoo pankkien maksuvalmiusasemaa ja mahdollisia pääomavajeita, myös paikan päällä toteutettavin aihekohtaisin tarkastuksin ja stressitestein; arvioi pankkien elvytyssuunnitelmia ja kehittää tarvittaessa arviointiprosessia; toteuttaa kattavan strategian yritysten velkataakan supistamiseksi ja tehostaa pyrkimyksiä lisätä rahoitusvaihtoja, myös liiketoimintojen alkuvaiheen osalta, parantamalla velan uudelleenjärjestelyvälineiden (erityisesti PER ja SIREVE) tehokkuutta elinkelpoisten yritysten osalta, luomalla kannustimia pankeille ja velallisille aloittaa uudelleenjärjestelyprosessi varhaisessa vaiheessa sekä parantamalla pääomamarkkinarahoituksen saatavuutta; huolehtii siitä, että määritellyillä toimenpiteillä tuetaan rahoituksen uudelleenkohdentamista talouden tuottaville sektoreille, myös elinkelpoisille pk-yrityksille, samalla välttäen julkiseen rahoitukseen ja rahoitusvakauteen kohdistuvat riskit; toteuttaa syyskuun 2014 loppuun mennessä pääasiallisesti valvontatarkoituksia varten varhaisvaroitusjärjestelmän, jonka avulla voidaan määrittää ne yritykset, myös pk-yritykset, joihin liittyy suuri maksukyvyttömyyden todennäköisyys ylivelkaantumisen vuoksi; tämä järjestelmä voi välillisesti nopeuttaa yritysten velkojen uudelleenjärjestelyä; |
| --- | --- |

5.

valvoo pankkien maksuvalmiusasemaa ja mahdollisia pääomavajeita, myös paikan päällä toteutettavin aihekohtaisin tarkastuksin ja stressitestein; arvioi pankkien elvytyssuunnitelmia ja kehittää tarvittaessa arviointiprosessia; toteuttaa kattavan strategian yritysten velkataakan supistamiseksi ja tehostaa pyrkimyksiä lisätä rahoitusvaihtoja, myös liiketoimintojen alkuvaiheen osalta, parantamalla velan uudelleenjärjestelyvälineiden (erityisesti PER ja SIREVE) tehokkuutta elinkelpoisten yritysten osalta, luomalla kannustimia pankeille ja velallisille aloittaa uudelleenjärjestelyprosessi varhaisessa vaiheessa sekä parantamalla pääomamarkkinarahoituksen saatavuutta; huolehtii siitä, että määritellyillä toimenpiteillä tuetaan rahoituksen uudelleenkohdentamista talouden tuottaville sektoreille, myös elinkelpoisille pk-yrityksille, samalla välttäen julkiseen rahoitukseen ja rahoitusvakauteen kohdistuvat riskit; toteuttaa syyskuun 2014 loppuun mennessä pääasiallisesti valvontatarkoituksia varten varhaisvaroitusjärjestelmän, jonka avulla voidaan määrittää ne yritykset, myös pk-yritykset, joihin liittyy suuri maksukyvyttömyyden todennäköisyys ylivelkaantumisen vuoksi; tämä järjestelmä voi välillisesti nopeuttaa yritysten velkojen uudelleenjärjestelyä;

| 6. | toteuttaa energiasektorilla toisen ja kolmannen toimenpidepaketin, joiden tarkoituksena on supistaa taloudelle aiheutuvia energiakustannuksia, poistaa sähkönhintoihin liittyvän velan viimeistään vuonna 2020 ja seuraa toimenpiteiden toteutusta tiiviisti; parantaa energiaverkkojen rajatylittävää yhteenliittämistä ja vauhdittaa sähkö- ja kaasuverkkojen yhteenliittämishankkeiden toteutusta; toteuttaa kattavan pitkän aikavälin liikennesuunnitelman ja satamasektorin uudistukset sisältävän ohjelman; vie päätökseen Lissabonin ja Porton kaupunkialueiden liikennettä koskevat toimilupajärjestelyt; huolehtii siitä, että voimassaolevien satamatoimilupien uudelleenneuvottelut ja uudet lupajärjestelmät ovat tulossuuntautuneita ja sisämarkkinaperiaatteiden, erityisesti julkisia hankintoja koskevien sääntöjen, mukaisia; varmistaa, että kansallinen liikennealan sääntelyviranomainen (AMT) on täysin riippumaton ja toimintavalmis syyskuun 2014 loppuun mennessä; varmistaa liikennealan valtionyritysten rahoituksen kestävyyden; lujittaa tehokkuutta ja kilpailua rautatiesektorilla toteuttamalla CP Cargan kilpailukykyä koskevan suunnitelman rahtiterminaalien siirron jälkeen varmistaen samalla valtio-omisteisen infrastruktuurin ylläpitäjän ja rautatieyritysten hallinnon riippumattomuuden; |
| --- | --- |

6.

toteuttaa energiasektorilla toisen ja kolmannen toimenpidepaketin, joiden tarkoituksena on supistaa taloudelle aiheutuvia energiakustannuksia, poistaa sähkönhintoihin liittyvän velan viimeistään vuonna 2020 ja seuraa toimenpiteiden toteutusta tiiviisti; parantaa energiaverkkojen rajatylittävää yhteenliittämistä ja vauhdittaa sähkö- ja kaasuverkkojen yhteenliittämishankkeiden toteutusta; toteuttaa kattavan pitkän aikavälin liikennesuunnitelman ja satamasektorin uudistukset sisältävän ohjelman; vie päätökseen Lissabonin ja Porton kaupunkialueiden liikennettä koskevat toimilupajärjestelyt; huolehtii siitä, että voimassaolevien satamatoimilupien uudelleenneuvottelut ja uudet lupajärjestelmät ovat tulossuuntautuneita ja sisämarkkinaperiaatteiden, erityisesti julkisia hankintoja koskevien sääntöjen, mukaisia; varmistaa, että kansallinen liikennealan sääntelyviranomainen (AMT) on täysin riippumaton ja toimintavalmis syyskuun 2014 loppuun mennessä; varmistaa liikennealan valtionyritysten rahoituksen kestävyyden; lujittaa tehokkuutta ja kilpailua rautatiesektorilla toteuttamalla CP Cargan kilpailukykyä koskevan suunnitelman rahtiterminaalien siirron jälkeen varmistaen samalla valtio-omisteisen infrastruktuurin ylläpitäjän ja rautatieyritysten hallinnon riippumattomuuden;

| 7. | parantaa edelleen asuntomarkkinoiden arviointia muun muassa perustamalla vuoden 2014 loppuun mennessä järjestelmällisemmän seuranta- ja raportointikehyksen ja laatii kattavan raportin asuntomarkkinoiden harmaasta taloudesta; jatkaa pyrkimyksiä kartoittaa edelleen sääntelyrasitusta siten, että kartoitus kattaa viimeistään maaliskuussa 2015 vielä käsittelemättä olleet alat; hyväksyy ja panee täytäntöön syyskuun 2014 loppuun mennessä jäljellä olevat lisensointia koskevat asetukset ja alakohtaiset muutokset; poistaa syyskuun 2014 loppuun mennessä asiantuntijapalvelujen alalla jäljellä olevat rajoitukset ja antaa niiden ammatillisten etujärjestöjen muutetut säännöt, joita koskevia sääntöjä ei ole vielä hyväksytty makrotalouden sopeutusohjelman yhteydessä; poistaa julkisen sektorin maksuviivästykset; huolehtii kansallisten sääntelyelinten ja kilpailuviranomaisten asianmukaisista resursseista. |
| --- | --- |

7.

parantaa edelleen asuntomarkkinoiden arviointia muun muassa perustamalla vuoden 2014 loppuun mennessä järjestelmällisemmän seuranta- ja raportointikehyksen ja laatii kattavan raportin asuntomarkkinoiden harmaasta taloudesta; jatkaa pyrkimyksiä kartoittaa edelleen sääntelyrasitusta siten, että kartoitus kattaa viimeistään maaliskuussa 2015 vielä käsittelemättä olleet alat; hyväksyy ja panee täytäntöön syyskuun 2014 loppuun mennessä jäljellä olevat lisensointia koskevat asetukset ja alakohtaiset muutokset; poistaa syyskuun 2014 loppuun mennessä asiantuntijapalvelujen alalla jäljellä olevat rajoitukset ja antaa niiden ammatillisten etujärjestöjen muutetut säännöt, joita koskevia sääntöjä ei ole vielä hyväksytty makrotalouden sopeutusohjelman yhteydessä; poistaa julkisen sektorin maksuviivästykset; huolehtii kansallisten sääntelyelinten ja kilpailuviranomaisten asianmukaisista resursseista.

| 8. | jatkaa keskus-, alue- ja paikallistason julkishallinnon järkeistämistä ja uudenaikaistamista; panee täytäntöön uudistukset oikeuslaitoksen tehokkuuden ja läpinäkyvyyden parantamiseksi; vauhdittaa pyrkimyksiä arvioida makrotalouden sopeutusohjelmaan liittyvien uudistusten täytäntöönpanoa sekä suunniteltuja ja tulevia uudistuksia; sisällyttää lainsäädäntöprosessiin erityisesti pakolliset järjestelmälliset etukäteis- ja jälkikäteisarvioinnit; perustaa valtionhallinnon tasolle toiminnallisesti riippumattoman keskusarviointiyksikön, joka arvioi kyseisten uudistusten täytäntöönpanoa sekä yhdenmukaisuutta etukäteen tehdyn vaikutusten arvioinnin kanssa ja raportoi niistä kuuden kuukauden välein ja esittää tarvittaessa korjaustoimia. |
| --- | --- |

8.

jatkaa keskus-, alue- ja paikallistason julkishallinnon järkeistämistä ja uudenaikaistamista; panee täytäntöön uudistukset oikeuslaitoksen tehokkuuden ja läpinäkyvyyden parantamiseksi; vauhdittaa pyrkimyksiä arvioida makrotalouden sopeutusohjelmaan liittyvien uudistusten täytäntöönpanoa sekä suunniteltuja ja tulevia uudistuksia; sisällyttää lainsäädäntöprosessiin erityisesti pakolliset järjestelmälliset etukäteis- ja jälkikäteisarvioinnit; perustaa valtionhallinnon tasolle toiminnallisesti riippumattoman keskusarviointiyksikön, joka arvioi kyseisten uudistusten täytäntöönpanoa sekä yhdenmukaisuutta etukäteen tehdyn vaikutusten arvioinnin kanssa ja raportoi niistä kuuden kuukauden välein ja esittää tarvittaessa korjaustoimia.

Tehty Brysselissä 8 päivänä heinäkuuta 2014.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

P. C. PADOAN

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Pidetty voimassa vuodelle 2014 jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista 6 päivänä toukokuuta 2014 annetulla neuvoston päätöksellä 2014/322/EU (EUVL L 165, 4.6.2014, s. 49).

2

(3)  Neuvoston täytäntöönpanopäätös 2011/344/EU, annettu 30 päivänä toukokuuta 2011, unionin Portugalille myöntämästä rahoitustuesta (EUVL L 159, 17.6.2011, s. 88).

3

(4)  Neuvoston täytäntöönpanopäätös 2014/234/EU, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2014, unionin Portugalille myöntämästä rahoitustuesta 30 päivänä toukokuuta 2011 annetun täytäntöönpanopäätöksen 2011/344/EU muuttamisesta (EUVL L 125, 26.4.2014, s. 75).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 472/2013, annettu 21 päivänä toukokuuta 2013, rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivien euroalueen jäsenvaltioiden talouden ja julkisen talouden valvonnan tiukentamisesta (EUVL L 140, 27.5.2013, s. 1).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1176/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25).

6

(7)  Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

7

(8)  Katso tämän virallisen lehden sivu 141.

8

---

| 29.7.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 247/109 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 247/109

---

NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014,

Romanian vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Romanian vuoden 2014 lähentymisohjelmasta

2014/C 247/21

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon,

ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu- ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia kestävään kasvuun ja lisätä sen kilpailukykyä. |
| --- | --- |

(1)

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu- ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia kestävään kasvuun ja lisätä sen kilpailukykyä.

| (2) | Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (2). Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (2). Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.

| (3) | Jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

(3)

Jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon.

| (4) | Neuvosto antoi 9 päivänä heinäkuuta 2013 suosituksen Romanian vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta (3) ja lausunnon Romanian vuosien 2012–2016 lähentymisohjelmasta. |
| --- | --- |

(4)

Neuvosto antoi 9 päivänä heinäkuuta 2013 suosituksen Romanian vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta (3) ja lausunnon Romanian vuosien 2012–2016 lähentymisohjelmasta.

| (5) | Komissio hyväksyi 13 päivänä marraskuuta 2013 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2014 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi samana päivänä asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen. |
| --- | --- |

(5)

Komissio hyväksyi 13 päivänä marraskuuta 2013 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2014 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi samana päivänä asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen.

| (6) | Eurooppa-neuvosto hyväksyi 20 päivänä joulukuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa. |
| --- | --- |

(6)

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 20 päivänä joulukuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa.

| (7) | Romania toimitti vuoden 2014 kansallisen uudistusohjelmansa 6 päivänä toukokuuta 2014 ja vuoden 2014 lähentymisohjelmansa 5 päivänä toukokuuta 2014. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on pystytty ottamaan huomioon. |
| --- | --- |

(7)

Romania toimitti vuoden 2014 kansallisen uudistusohjelmansa 6 päivänä toukokuuta 2014 ja vuoden 2014 lähentymisohjelmansa 5 päivänä toukokuuta 2014. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on pystytty ottamaan huomioon.

| (8) | Neuvosto hyväksyi 22 päivänä lokakuuta 2013 päätöksen 2013/531/EU (4), jossa Romanialle myönnettiin enintään 2 miljardia euroa keskipitkän ajan rahoitustukea syyskuuhun 2015 asti. Jäsenvaltioiden maksutasejärjestelyyn kuuluvan ennalta varautuvan keskipitkän ajan rahoitustuen myöntäminen Romanialle katsottiin asianmukaiseksi, koska epävakaat pääomavirrat vaikuttavat erityisesti kehittyviin markkinoihin, makrotalouden skenaarioon kohdistuu riskejä ja pankkisektorilla on edelleen heikkouksia. Vaikka Romania ei nykyisessä markkinatilanteessa aio pyytää erien maksua, ennalta varautuvan tuen odotetaan auttavan makrotalouden, julkisen talouden ja rahoitusjärjestelmän vakauttamista ja parantavan rakenneuudistusten kautta talouden häiriönsietokykyä ja kasvupotentiaalia. Marraskuun 6 päivänä 2013 tehdyssä yhteisymmärryspöytäkirjassa ja sen myöhemmissä täydennyksissä, joissa vahvistetaan EU:n ennalta varautuvan tuen osalta täytettävät edellytykset, täydennetään ja tuetaan talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annettuja maakohtaisia suosituksia. EU:n ennalta varautuvan tuen edellytyksenä on kattavan talouspoliittisen ohjelman toteuttaminen siten, että erityinen painopiste on rakenteellisissa uudistustoimenpiteissä ja niissä maakohtaisissa suosituksissa, jotka liittyvät hallinnollisiin valmiuksiin, tuotemarkkinoiden uudistuksiin, liiketoimintaympäristöön, työmarkkinoihin, eläkkeisiin, valtionyhtiöihin ja terveydenhuoltoon. Tämä toimintasuunnitelma ei vapauta Romanian hallitusta toteuttamasta kaikkia maakohtaisia suosituksia täysimääräisesti. Yhteisymmärryspöytäkirjan ja maakohtaisten suositusten toteuttamisen edellyttämä politiikan priorisointi, täytäntöönpano ja koordinointi olisi hoidettava siten, että priorisointia koskevat päätökset tehdään johdonmukaisella tavalla. |
| --- | --- |

(8)

Neuvosto hyväksyi 22 päivänä lokakuuta 2013 päätöksen 2013/531/EU (4), jossa Romanialle myönnettiin enintään 2 miljardia euroa keskipitkän ajan rahoitustukea syyskuuhun 2015 asti. Jäsenvaltioiden maksutasejärjestelyyn kuuluvan ennalta varautuvan keskipitkän ajan rahoitustuen myöntäminen Romanialle katsottiin asianmukaiseksi, koska epävakaat pääomavirrat vaikuttavat erityisesti kehittyviin markkinoihin, makrotalouden skenaarioon kohdistuu riskejä ja pankkisektorilla on edelleen heikkouksia. Vaikka Romania ei nykyisessä markkinatilanteessa aio pyytää erien maksua, ennalta varautuvan tuen odotetaan auttavan makrotalouden, julkisen talouden ja rahoitusjärjestelmän vakauttamista ja parantavan rakenneuudistusten kautta talouden häiriönsietokykyä ja kasvupotentiaalia. Marraskuun 6 päivänä 2013 tehdyssä yhteisymmärryspöytäkirjassa ja sen myöhemmissä täydennyksissä, joissa vahvistetaan EU:n ennalta varautuvan tuen osalta täytettävät edellytykset, täydennetään ja tuetaan talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annettuja maakohtaisia suosituksia. EU:n ennalta varautuvan tuen edellytyksenä on kattavan talouspoliittisen ohjelman toteuttaminen siten, että erityinen painopiste on rakenteellisissa uudistustoimenpiteissä ja niissä maakohtaisissa suosituksissa, jotka liittyvät hallinnollisiin valmiuksiin, tuotemarkkinoiden uudistuksiin, liiketoimintaympäristöön, työmarkkinoihin, eläkkeisiin, valtionyhtiöihin ja terveydenhuoltoon. Tämä toimintasuunnitelma ei vapauta Romanian hallitusta toteuttamasta kaikkia maakohtaisia suosituksia täysimääräisesti. Yhteisymmärryspöytäkirjan ja maakohtaisten suositusten toteuttamisen edellyttämä politiikan priorisointi, täytäntöönpano ja koordinointi olisi hoidettava siten, että priorisointia koskevat päätökset tehdään johdonmukaisella tavalla.

| (9) | Vuoden 2014 lähentymisohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian tavoitteena on saavuttaa vuonna 2015 keskipitkän aikavälin tavoite (1 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen), joka on vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten mukainen, ja pysyä siinä tämän jälkeen. Romanialla on yhteisrahoitettavien hankkeiden osalta mahdollisuus poiketa tilapäisesti keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta vuonna 2014. Tilapäinen poikkeaminen on kuitenkin kompensoitava seuraavana vuonna. Lähentymisohjelman tavoitteena on (uudelleen lasketun) rakenteellisen rahoitusaseman vakautuminen vuonna 2014 ja koheneminen 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Menojen ennustetaan kasvavan menojen kasvulle asetetun viitearvon mukaisella vauhdilla sekä vuonna 2014 että vuonna 2015. Velkasuhteen ennustetaan kasvavan 40 prosenttiin vuonna 2015 ja vähenevän vuosina 2016–2017. Lähentymisohjelmassa esitetty julkisen talouden strategia vastaa yleisesti vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Julkisen talouden kehitysarvion perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Se on pitkälti komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen mukainen. Lähentymisohjelman taustalla oleva potentiaalisen BKT:n arvio on kuitenkin hieman suurempi lähinnä optimistisempien työmarkkinanäkymien vuoksi. Vuoden 2014 talousarviosuunnitelmiin kohdistuu heikkenemisriskejä, jotka liittyvät menovalvontaan ja odotettua vähäisempään veronkantoon. Julkisen talouden suunnitellun kehitysuran taustalla olevia toimenpiteitä ei ole myöskään vielä määritelty vuoden 2015 ja sitä seuraavien vuosien osalta.
  Komission ennusteen mukaan Romania noudattaa vuonna 2014 vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia huolimatta rakenteellisen rahoitusaseman vähäisestä heikkenemisestä, kun otetaan huomioon yhteisrahoitetuille hankkeille sallittu tilapäinen poikkeaminen. Vuonna 2015 on riskinä, että ennusteiden mukaiset toimet jäävät merkittävästi alle vaaditun tason, kun otetaan huomioon sallitun tilapäisen poikkeamisen kompensointi. Lisäksi Romanian ennustetaan poikkeavan vuonna 2015 myös menojen kasvulle asetetusta vertailuarvosta. Neuvosto katsoo vuoden 2014 lähentymisohjelman arvioinnin ja komission ennusteen perusteella asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisesti olevan riskinä, että lähentymisohjelman ennaltaehkäisevän osion vaatimuksista poiketaan merkittävästi vuonna 2015. |
| --- | --- |

(9)

Vuoden 2014 lähentymisohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian tavoitteena on saavuttaa vuonna 2015 keskipitkän aikavälin tavoite (1 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen), joka on vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten mukainen, ja pysyä siinä tämän jälkeen. Romanialla on yhteisrahoitettavien hankkeiden osalta mahdollisuus poiketa tilapäisesti keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta vuonna 2014. Tilapäinen poikkeaminen on kuitenkin kompensoitava seuraavana vuonna. Lähentymisohjelman tavoitteena on (uudelleen lasketun) rakenteellisen rahoitusaseman vakautuminen vuonna 2014 ja koheneminen 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Menojen ennustetaan kasvavan menojen kasvulle asetetun viitearvon mukaisella vauhdilla sekä vuonna 2014 että vuonna 2015. Velkasuhteen ennustetaan kasvavan 40 prosenttiin vuonna 2015 ja vähenevän vuosina 2016–2017. Lähentymisohjelmassa esitetty julkisen talouden strategia vastaa yleisesti vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Julkisen talouden kehitysarvion perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Se on pitkälti komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen mukainen. Lähentymisohjelman taustalla oleva potentiaalisen BKT:n arvio on kuitenkin hieman suurempi lähinnä optimistisempien työmarkkinanäkymien vuoksi. Vuoden 2014 talousarviosuunnitelmiin kohdistuu heikkenemisriskejä, jotka liittyvät menovalvontaan ja odotettua vähäisempään veronkantoon. Julkisen talouden suunnitellun kehitysuran taustalla olevia toimenpiteitä ei ole myöskään vielä määritelty vuoden 2015 ja sitä seuraavien vuosien osalta.

Komission ennusteen mukaan Romania noudattaa vuonna 2014 vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia huolimatta rakenteellisen rahoitusaseman vähäisestä heikkenemisestä, kun otetaan huomioon yhteisrahoitetuille hankkeille sallittu tilapäinen poikkeaminen. Vuonna 2015 on riskinä, että ennusteiden mukaiset toimet jäävät merkittävästi alle vaaditun tason, kun otetaan huomioon sallitun tilapäisen poikkeamisen kompensointi. Lisäksi Romanian ennustetaan poikkeavan vuonna 2015 myös menojen kasvulle asetetusta vertailuarvosta. Neuvosto katsoo vuoden 2014 lähentymisohjelman arvioinnin ja komission ennusteen perusteella asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisesti olevan riskinä, että lähentymisohjelman ennaltaehkäisevän osion vaatimuksista poiketaan merkittävästi vuonna 2015.

| (10) | Suuren haasteen muodostavat edelleen alv-kysymyksiin (esimerkiksi rajatylittäviin järjestelmiin), valmisteveroihin, sosiaaliturvamaksuihin ja tuloverotukseen liittyvät veropetokset ja veronkierto. Pimeän työn torjunnassa on saatu aikaan vain rajallisesti konkreettisia tuloksia, kun taas verosäännösten noudattamista koskevan strategian tehokuutta haittaa realististen ja sitovien täytäntöönpanotoimenpiteiden puute ja riittämätön ennaltaehkäisy. Verohallintoa ollaan parhaillaan uudistamassa sen tehokkuuden lisäämiseksi: rajatylittävä hallinnollinen yhteistyö erityisesti alv-kysymyksissä on edelleen heikkoa. Pieni- ja keskipalkkaisten työntekijöiden verokiila on edelleen suuri, minkä vuoksi pimeä työ on yleistä ja tulot ilmoitetaan usein liian pieninä. Ympäristöverotuksen alalla on edistytty jonkin verran, sillä ajoneuvojen verotusjärjestelmää on parannettu ja polttoaineiden valmistevero on nyt korkeampi ja automaattisesti indeksoitu. Romanialla on pitkän aikavälin kestävyysriskejä, jotka johtuvat pääasiassa ikäsidonnaisista menoista. Romanian eläkejärjestelmän kestävyyteen ja riittävyyteen liittyy ongelmia, sillä työssä olevia maksajia on vähän suhteessa eläkkeensaajiin. Romania on toteuttanut toimia naisten ja miesten eläkeiän yhdenmukaistamiseksi vuoteen 2035 mennessä. |
| --- | --- |

(10)

Suuren haasteen muodostavat edelleen alv-kysymyksiin (esimerkiksi rajatylittäviin järjestelmiin), valmisteveroihin, sosiaaliturvamaksuihin ja tuloverotukseen liittyvät veropetokset ja veronkierto. Pimeän työn torjunnassa on saatu aikaan vain rajallisesti konkreettisia tuloksia, kun taas verosäännösten noudattamista koskevan strategian tehokuutta haittaa realististen ja sitovien täytäntöönpanotoimenpiteiden puute ja riittämätön ennaltaehkäisy. Verohallintoa ollaan parhaillaan uudistamassa sen tehokkuuden lisäämiseksi: rajatylittävä hallinnollinen yhteistyö erityisesti alv-kysymyksissä on edelleen heikkoa. Pieni- ja keskipalkkaisten työntekijöiden verokiila on edelleen suuri, minkä vuoksi pimeä työ on yleistä ja tulot ilmoitetaan usein liian pieninä. Ympäristöverotuksen alalla on edistytty jonkin verran, sillä ajoneuvojen verotusjärjestelmää on parannettu ja polttoaineiden valmistevero on nyt korkeampi ja automaattisesti indeksoitu. Romanialla on pitkän aikavälin kestävyysriskejä, jotka johtuvat pääasiassa ikäsidonnaisista menoista. Romanian eläkejärjestelmän kestävyyteen ja riittävyyteen liittyy ongelmia, sillä työssä olevia maksajia on vähän suhteessa eläkkeensaajiin. Romania on toteuttanut toimia naisten ja miesten eläkeiän yhdenmukaistamiseksi vuoteen 2035 mennessä.

| (11) | Varojen tehoton käyttö ja heikko hallinto aiheuttavat riskin julkisen talouden kestävyydelle terveydenhuoltosektorilla. Maksaminen epävirallisesti on yleistä julkisessa terveydenhuollossa, mikä haittaa järjestelmän saatavuutta, tehokkuutta ja laatua. Terveydenhuoltosektorin ja sen rahoituksen kestävyyden tehostamiseksi on aloitettu uudistuksia, mutta jatkuvaa työtä tarvitaan. Eräät toimenpiteistä aiheuttavat viiveitä, ja niiden rahoitus on riittämätöntä ja palveluiden kapasiteetti alhainen. Järjestelmän kustannustehokkuutta voitaisiin lisätä vähentämällä sairaalahoidon liiallista käyttöä ja vahvistamalla perusterveydenhuoltoa ja lähetejärjestelmää. Terveydenhuoltojärjestelmässä on aloitettu muitakin uudistuksia kansanterveyden parantamiseksi esimerkiksi edistämällä tasavertaisia mahdollisuuksia käyttää laadukkaita terveydenhuoltopalveluja. |
| --- | --- |

(11)

Varojen tehoton käyttö ja heikko hallinto aiheuttavat riskin julkisen talouden kestävyydelle terveydenhuoltosektorilla. Maksaminen epävirallisesti on yleistä julkisessa terveydenhuollossa, mikä haittaa järjestelmän saatavuutta, tehokkuutta ja laatua. Terveydenhuoltosektorin ja sen rahoituksen kestävyyden tehostamiseksi on aloitettu uudistuksia, mutta jatkuvaa työtä tarvitaan. Eräät toimenpiteistä aiheuttavat viiveitä, ja niiden rahoitus on riittämätöntä ja palveluiden kapasiteetti alhainen. Järjestelmän kustannustehokkuutta voitaisiin lisätä vähentämällä sairaalahoidon liiallista käyttöä ja vahvistamalla perusterveydenhuoltoa ja lähetejärjestelmää. Terveydenhuoltojärjestelmässä on aloitettu muitakin uudistuksia kansanterveyden parantamiseksi esimerkiksi edistämällä tasavertaisia mahdollisuuksia käyttää laadukkaita terveydenhuoltopalveluja.

| (12) | Työmarkkinoiden ulkopuolella olevien suuri osuus, työvoiman vajaakäyttö ja sen laadun ja tuottavuuden parantamisen tarve ovat edelleen suurimpia haasteita Romanian työmarkkinoilla. Julkisten työnvälitys- ja uudelleenkoulutuspalvelujen laatu on edelleen heikko, vaikka joitakin pienimuotoisia toimenpiteitä onkin toteutettu. Julkisten työvoimapalvelujen rajalliset resurssit ja tulosmittauksen puute rajoittavat työnhakijoille suunnattujen yksilöllisten palvelujen ja työnantajapalvelujen tarjoamista sekä aktiivisen ja passiivisen työmarkkinapolitiikan integroimista. Romaniassa on suuri osuus (17,3 % vuonna 2013) nuoria, jotka eivät ole työssä eivätkä koulutuksessa, ja tämä osuus kasvaa. Aktiivisen ikääntymisen tukemiseksi toteutettava kansallinen strategia, jolla pyritään lisäämään ikääntyvien työntekijöiden työllisyysastetta, on viivästynyt. Se on nyt tarkoitus aloittaa vuoden 2014 loppuun mennessä. |
| --- | --- |

(12)

Työmarkkinoiden ulkopuolella olevien suuri osuus, työvoiman vajaakäyttö ja sen laadun ja tuottavuuden parantamisen tarve ovat edelleen suurimpia haasteita Romanian työmarkkinoilla. Julkisten työnvälitys- ja uudelleenkoulutuspalvelujen laatu on edelleen heikko, vaikka joitakin pienimuotoisia toimenpiteitä onkin toteutettu. Julkisten työvoimapalvelujen rajalliset resurssit ja tulosmittauksen puute rajoittavat työnhakijoille suunnattujen yksilöllisten palvelujen ja työnantajapalvelujen tarjoamista sekä aktiivisen ja passiivisen työmarkkinapolitiikan integroimista. Romaniassa on suuri osuus (17,3 % vuonna 2013) nuoria, jotka eivät ole työssä eivätkä koulutuksessa, ja tämä osuus kasvaa. Aktiivisen ikääntymisen tukemiseksi toteutettava kansallinen strategia, jolla pyritään lisäämään ikääntyvien työntekijöiden työllisyysastetta, on viivästynyt. Se on nyt tarkoitus aloittaa vuoden 2014 loppuun mennessä.

| (13) | Minimipalkan asettamiseen ei ole olemassa työmarkkinaosapuolet huomioivia läpinäkyviä suuntaviivoja, joiden tarkoituksena olisi työllisyyden ja kilpailukyvyn tukeminen ja ansiotulojen suojaaminen kestävällä tavalla. |
| --- | --- |

(13)

Minimipalkan asettamiseen ei ole olemassa työmarkkinaosapuolet huomioivia läpinäkyviä suuntaviivoja, joiden tarkoituksena olisi työllisyyden ja kilpailukyvyn tukeminen ja ansiotulojen suojaaminen kestävällä tavalla.

| (14) | Vuonna 2011 aloitettua koulutusuudistusta, jossa vahvistettiin pitkän aikavälin toimintasuunnitelma kaikkien koulutusasteiden laadun parantamiseksi, ei ole vielä pantu kaikilta osin täytäntöön rahoitus- ja henkilöresurssien riittämättömyyden vuoksi. Ammattikoulutus on vähentynyt jyrkästi viimeisten kahdenkymmenen vuoden aikana, minkä vuoksi viime vuosina on käynnistetty useita uudistuksia ja pilottihankkeita. Ammattikoulutusta on silti tarjolla vain vähän, sen merkitys työmarkkinoilla on heikko, ja vain harvat yritykset tarjoavat oppisopimuskoulutusta ja harjoittelupaikkoja. Ammattitaidon tarjonnan ja kysynnän kohtaamattomuus on suuri ongelma korkea-asteen tutkinnon suorittaneille, ja yritysten ja korkeakoulujen väliset yhteydet ovat heikkoja, mikä näkyy korkeakoulututkinnon suorittaneiden korkeassa työttömyysasteessa. Monet heistä ovat myös työssä, joka ei vastaa heidän koulutustaan tai johon he ovat ylikoulutettuja. Elinikäiseen oppimiseen osallistuvien määrä on edelleen yksi unionin pienimpiä. Koulutuksen keskeyttämisaste on edelleen yksi unionin korkeimmista ja nyt korkeammalla tasolla kuin ennen vuotta 2010. Tämä koskee erityisesti romanivähemmistöä. Naisten työssäkäyntiä haittaa kohtuuhintaisten ja laadukkaiden päivähoitopalvelujen vähyys ja rajallinen saatavuus erityisesti 0–3-vuotiaille. |
| --- | --- |

(14)

Vuonna 2011 aloitettua koulutusuudistusta, jossa vahvistettiin pitkän aikavälin toimintasuunnitelma kaikkien koulutusasteiden laadun parantamiseksi, ei ole vielä pantu kaikilta osin täytäntöön rahoitus- ja henkilöresurssien riittämättömyyden vuoksi. Ammattikoulutus on vähentynyt jyrkästi viimeisten kahdenkymmenen vuoden aikana, minkä vuoksi viime vuosina on käynnistetty useita uudistuksia ja pilottihankkeita. Ammattikoulutusta on silti tarjolla vain vähän, sen merkitys työmarkkinoilla on heikko, ja vain harvat yritykset tarjoavat oppisopimuskoulutusta ja harjoittelupaikkoja. Ammattitaidon tarjonnan ja kysynnän kohtaamattomuus on suuri ongelma korkea-asteen tutkinnon suorittaneille, ja yritysten ja korkeakoulujen väliset yhteydet ovat heikkoja, mikä näkyy korkeakoulututkinnon suorittaneiden korkeassa työttömyysasteessa. Monet heistä ovat myös työssä, joka ei vastaa heidän koulutustaan tai johon he ovat ylikoulutettuja. Elinikäiseen oppimiseen osallistuvien määrä on edelleen yksi unionin pienimpiä. Koulutuksen keskeyttämisaste on edelleen yksi unionin korkeimmista ja nyt korkeammalla tasolla kuin ennen vuotta 2010. Tämä koskee erityisesti romanivähemmistöä. Naisten työssäkäyntiä haittaa kohtuuhintaisten ja laadukkaiden päivähoitopalvelujen vähyys ja rajallinen saatavuus erityisesti 0–3-vuotiaille.

| (15) | Köyhyyden vähentäminen on edelleen suuri haaste. Huolimatta suhteellisen vakaasta työllisyystilanteesta kotitalouksien bruttotulot ovat laskussa ja tuloerot kasvussa. Erityisen alttiina ovat lapsiperheet. Kotinsa ulkopuolella laitoshoidossa olevien lasten siirtämistä vaihtoehtoiseen hoitoon on onnistuttu nopeuttamaan vain vähän. Vammaisia on suurissa hoitolaitoksissa edelleen paljon, eikä yhteiskunnan vammaispalveluita ole kehitetty riittävästi. Sosiaalietuuksien köyhyydenpoistamisteholle haasteita ovat edelleen alhainen käyttöaste, kattavuus ja riittävyys. Vuonna 2015 oli tarkoitus ottaa käyttöön toimeentulotuki, johon yhdistetään kolme sosiaalietuutta (taattu vähimmäistulo, perhelisä ja avustus lämmityskuluihin). Tuen käyttöönotto on kuitenkin viivästynyt. Romanien integrointia edistävän kansallisen strategian täytäntöönpano alkoi vuonna 2012, mutta tärkeimpien toimintasuunnitelmien toteuttamiseen on osoitettu liian vähän varoja ja tulokset ovat vaatimattomia. Strategian uudelleentarkastelu ja muutettujen toimintasuunnitelmien toteuttaminen ovat viivästyneet. |
| --- | --- |

(15)

Köyhyyden vähentäminen on edelleen suuri haaste. Huolimatta suhteellisen vakaasta työllisyystilanteesta kotitalouksien bruttotulot ovat laskussa ja tuloerot kasvussa. Erityisen alttiina ovat lapsiperheet. Kotinsa ulkopuolella laitoshoidossa olevien lasten siirtämistä vaihtoehtoiseen hoitoon on onnistuttu nopeuttamaan vain vähän. Vammaisia on suurissa hoitolaitoksissa edelleen paljon, eikä yhteiskunnan vammaispalveluita ole kehitetty riittävästi. Sosiaalietuuksien köyhyydenpoistamisteholle haasteita ovat edelleen alhainen käyttöaste, kattavuus ja riittävyys. Vuonna 2015 oli tarkoitus ottaa käyttöön toimeentulotuki, johon yhdistetään kolme sosiaalietuutta (taattu vähimmäistulo, perhelisä ja avustus lämmityskuluihin). Tuen käyttöönotto on kuitenkin viivästynyt. Romanien integrointia edistävän kansallisen strategian täytäntöönpano alkoi vuonna 2012, mutta tärkeimpien toimintasuunnitelmien toteuttamiseen on osoitettu liian vähän varoja ja tulokset ovat vaatimattomia. Strategian uudelleentarkastelu ja muutettujen toimintasuunnitelmien toteuttaminen ovat viivästyneet.

| (16) | Julkishallinnon heikko valmius kehittää ja toteuttaa toimenpiteitä on edelleen keskeinen haaste Romanialle. Se haittaa maan kokonaiskehitystä, liiketoimintaympäristöä ja valmiuksia julkisiin investointeihin, eikä tarpeeksi laadukkaita julkisia palveluja kyetä tarjoamaan. Heikkoihin hallinnollisiin valmiuksiin johtaneita rakenteellisia syitä analysoitiin vuonna 2013. Tämän perusteella valmistellaan parhaillaan julkishallinnon vahvistamista koskevaa strategiaa vuosiksi 2014–2020. Sen odotetaan valmistuvan vuoden 2014 puoliväliin mennessä. |
| --- | --- |

(16)

Julkishallinnon heikko valmius kehittää ja toteuttaa toimenpiteitä on edelleen keskeinen haaste Romanialle. Se haittaa maan kokonaiskehitystä, liiketoimintaympäristöä ja valmiuksia julkisiin investointeihin, eikä tarpeeksi laadukkaita julkisia palveluja kyetä tarjoamaan. Heikkoihin hallinnollisiin valmiuksiin johtaneita rakenteellisia syitä analysoitiin vuonna 2013. Tämän perusteella valmistellaan parhaillaan julkishallinnon vahvistamista koskevaa strategiaa vuosiksi 2014–2020. Sen odotetaan valmistuvan vuoden 2014 puoliväliin mennessä.

| (17) | Merkittävästä edistymisestä huolimatta EU:n varojen hyödyntämisaste kuuluu unionin alhaisimpiin. Hallinto- ja valvontajärjestelmien ja julkisia hankintoja koskevien käytänteiden jatkuva heikkous saattaa vaikuttaa kielteisesti seuraavan sukupolven ohjelmien valmisteluun ja toteuttamiseen. Hallituksen keskeinen strateginen suunnittelu ja politiikan priorisointi samoin kuin niiden substanssiministeriöiden, joilla on merkittäviä sijoitussalkkuja, politiikan priorisointi ja monivuotinen talousarviosuunnittelu muodostavat edelleen haasteen. Julkisia hankintoja koskeva lainsäädäntö on muuttuvaa ja epäjohdonmukaista. Hallintorakenteessa on monenlaisia toimijoita ja usein päällekkäisiä vastuualueita, eikä sen avulla kyetä korjaamaan puutteita ja tarjoamaan hankintaviranomaisille asianmukaista ohjausta. Korruptio ja eturistiriidat ovat edelleen ongelmallisia hankintaviranomaisten kannalta. Julkisten hankintasopimusten tekemisen yhteyteen on tulossa eturistiriitojen ennakkotarkastusten järjestelmä, jonka odotetaan olevan toiminnassa vuoden 2014 loppuun mennessä. |
| --- | --- |

(17)

Merkittävästä edistymisestä huolimatta EU:n varojen hyödyntämisaste kuuluu unionin alhaisimpiin. Hallinto- ja valvontajärjestelmien ja julkisia hankintoja koskevien käytänteiden jatkuva heikkous saattaa vaikuttaa kielteisesti seuraavan sukupolven ohjelmien valmisteluun ja toteuttamiseen. Hallituksen keskeinen strateginen suunnittelu ja politiikan priorisointi samoin kuin niiden substanssiministeriöiden, joilla on merkittäviä sijoitussalkkuja, politiikan priorisointi ja monivuotinen talousarviosuunnittelu muodostavat edelleen haasteen. Julkisia hankintoja koskeva lainsäädäntö on muuttuvaa ja epäjohdonmukaista. Hallintorakenteessa on monenlaisia toimijoita ja usein päällekkäisiä vastuualueita, eikä sen avulla kyetä korjaamaan puutteita ja tarjoamaan hankintaviranomaisille asianmukaista ohjausta. Korruptio ja eturistiriidat ovat edelleen ongelmallisia hankintaviranomaisten kannalta. Julkisten hankintasopimusten tekemisen yhteyteen on tulossa eturistiriitojen ennakkotarkastusten järjestelmä, jonka odotetaan olevan toiminnassa vuoden 2014 loppuun mennessä.

| (18) | Säädösten huono laatu sekä sääntelykehyksen läpinäkyvyyden ja ennakoitavuuden puute haittaa yrityksiä ja kansalaisia. Sähkösopimuksia, rakennuslupia ja veronmaksua koskevat menettelyt ovat edelleen monimutkaisia. Alle 50 prosenttia kiinteistöistä on rekisteröity maarekisteriin, ja vain noin 15 prosenttia kiinteistöjä koskevista tiedoista on tarkastettu ja tallennettu digitaaliseen muotoon. Romania on edistynyt jonkin verran oikeusjärjestelmänsä laadun, riippumattomuuden ja tehokkuuden parantamisessa sekä korruptiontorjunnassa, mutta nämä kysymykset aiheuttavat edelleen ongelmia tehokkaita oikeussuojakeinoja tarvitseville yrityksille. Poliittisella ja hallinnollisella tasolla esiintyy edelleen voimakasta vastustusta lahjomattomuutta ja korruption torjuntaa koskevia toimenpiteitä kohtaan. |
| --- | --- |

(18)

Säädösten huono laatu sekä sääntelykehyksen läpinäkyvyyden ja ennakoitavuuden puute haittaa yrityksiä ja kansalaisia. Sähkösopimuksia, rakennuslupia ja veronmaksua koskevat menettelyt ovat edelleen monimutkaisia. Alle 50 prosenttia kiinteistöistä on rekisteröity maarekisteriin, ja vain noin 15 prosenttia kiinteistöjä koskevista tiedoista on tarkastettu ja tallennettu digitaaliseen muotoon. Romania on edistynyt jonkin verran oikeusjärjestelmänsä laadun, riippumattomuuden ja tehokkuuden parantamisessa sekä korruptiontorjunnassa, mutta nämä kysymykset aiheuttavat edelleen ongelmia tehokkaita oikeussuojakeinoja tarvitseville yrityksille. Poliittisella ja hallinnollisella tasolla esiintyy edelleen voimakasta vastustusta lahjomattomuutta ja korruption torjuntaa koskevia toimenpiteitä kohtaan.

| (19) | Teollisuusasiakkaita koskeva hintasääntely sähkömarkkinoilla päättyi vuonna 2013, ja kaasun ja sähkön hintasääntelyä ollaan lopettamassa parhaillaan vaiheittain. Valtionyhtiöiden tehokkuus ja hallinnon läpinäkyvyys ovat suuri haaste näillä sektoreilla. Energia-alan sääntelyn purkaminen kannustaa oletettavasti energiatehokkuuden parantamiseen, vaikka konkreettisia toimenpiteitä ja sitoumusresursseja tarvitaan vielä asumisen, kaukolämmön, teollisuuden ja kaupunkiliikenteen energiatehokkuuden parantamiseksi. Romanian liittyminen EU:n sähkö- ja kaasumarkkinoihin on kesken, ja tarjontaa monipuolistavien rajatylittävien kaasuyhteyksien rakentamisella on edelleen merkittäviä esteitä. |
| --- | --- |

(19)

Teollisuusasiakkaita koskeva hintasääntely sähkömarkkinoilla päättyi vuonna 2013, ja kaasun ja sähkön hintasääntelyä ollaan lopettamassa parhaillaan vaiheittain. Valtionyhtiöiden tehokkuus ja hallinnon läpinäkyvyys ovat suuri haaste näillä sektoreilla. Energia-alan sääntelyn purkaminen kannustaa oletettavasti energiatehokkuuden parantamiseen, vaikka konkreettisia toimenpiteitä ja sitoumusresursseja tarvitaan vielä asumisen, kaukolämmön, teollisuuden ja kaupunkiliikenteen energiatehokkuuden parantamiseksi. Romanian liittyminen EU:n sähkö- ja kaasumarkkinoihin on kesken, ja tarjontaa monipuolistavien rajatylittävien kaasuyhteyksien rakentamisella on edelleen merkittäviä esteitä.

| (20) | Liikenteen kehittymätön perusinfrastruktuuri on edelleen pullonkaula Romanian talouskasvulle. Ajoneuvokannan nopea kasvu ja tieinfrastruktuurin huono laatu haittaavat yrityksiä ja taloutta. Rautatieinfrastruktuurin huono ylläpito on heikentänyt turvallisuutta ja luotettavuutta. Sisämaan vesireittejä, erityisesti Tonavaa, pitkin kuljetetaan rahtia paljon vähemmän kuin mihin olisi potentiaalia. Liikenteen alan valtionyhtiöiden tehottomuus ja läpinäkymättömyys estävät verkostojen kehittämistä. |
| --- | --- |

(20)

Liikenteen kehittymätön perusinfrastruktuuri on edelleen pullonkaula Romanian talouskasvulle. Ajoneuvokannan nopea kasvu ja tieinfrastruktuurin huono laatu haittaavat yrityksiä ja taloutta. Rautatieinfrastruktuurin huono ylläpito on heikentänyt turvallisuutta ja luotettavuutta. Sisämaan vesireittejä, erityisesti Tonavaa, pitkin kuljetetaan rahtia paljon vähemmän kuin mihin olisi potentiaalia. Liikenteen alan valtionyhtiöiden tehottomuus ja läpinäkymättömyys estävät verkostojen kehittämistä.

| (21) | Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut kattavasti Romanian talouspolitiikkaa. Se on arvioinut kansallisen uudistusohjelman ja lähentymisohjelman. Se on ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen Romanian finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–8. |
| --- | --- |

(21)

Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut kattavasti Romanian talouspolitiikkaa. Se on arvioinut kansallisen uudistusohjelman ja lähentymisohjelman. Se on ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen Romanian finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–8.

| (22) | Neuvosto on tutkinut lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (5) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 2, |
| --- | --- |

(22)

Neuvosto on tutkinut lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (5) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 2,

SUOSITTAA, että Romania toteuttaa vuosina 2014–2015 toimia, joilla se

| 1. | panee täytäntöön EU:n/IMF:n rahoitustukiohjelman noudattamalla täysimääräisesti ehtoja, jotka on kirjattu 6 päivänä marraskuuta 2013 tehtyyn maakohtaisten suositusten toteuttamista täydentävään ja tukevaan yhteisymmärryspöytäkirjaan ja sen myöhempiin lisäyksiin; |
| --- | --- |

1.

panee täytäntöön EU:n/IMF:n rahoitustukiohjelman noudattamalla täysimääräisesti ehtoja, jotka on kirjattu 6 päivänä marraskuuta 2013 tehtyyn maakohtaisten suositusten toteuttamista täydentävään ja tukevaan yhteisymmärryspöytäkirjaan ja sen myöhempiin lisäyksiin;

| 2. | panee täytäntöön vuotta 2014 koskevan julkisen talouden strategian, vahvistaa merkittävästi julkisen talouden vakauttamista varmistaakseen keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamisen vuonna 2015 maksutaseohjelman sitoumusten mukaisesti ja vuoden 2014 lähentymisohjelmassa tarkoitetulla tavalla erityisesti määrittelemällä tavoitteita tukevat toimenpiteet ja pysyy tämän jälkeen keskipitkän aikavälin tavoitteessa; tehostaa veronkantoa panemalla täytäntöön verosäännösten noudattamista koskevan strategian ja vauhdittamalla toimia alv-petosten vähentämiseksi; torjuu pimeää työtä; keventää pieni- ja keskipalkkaisten työntekijöiden verorasitusta ilman, että tällä on vaikutusta talousarvioon; saattaa päätökseen vuonna 2010 aloitetun eläkeuudistuksen asettamalla naisille ja miehille saman eläkeiän; |
| --- | --- |

2.

panee täytäntöön vuotta 2014 koskevan julkisen talouden strategian, vahvistaa merkittävästi julkisen talouden vakauttamista varmistaakseen keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamisen vuonna 2015 maksutaseohjelman sitoumusten mukaisesti ja vuoden 2014 lähentymisohjelmassa tarkoitetulla tavalla erityisesti määrittelemällä tavoitteita tukevat toimenpiteet ja pysyy tämän jälkeen keskipitkän aikavälin tavoitteessa; tehostaa veronkantoa panemalla täytäntöön verosäännösten noudattamista koskevan strategian ja vauhdittamalla toimia alv-petosten vähentämiseksi; torjuu pimeää työtä; keventää pieni- ja keskipalkkaisten työntekijöiden verorasitusta ilman, että tällä on vaikutusta talousarvioon; saattaa päätökseen vuonna 2010 aloitetun eläkeuudistuksen asettamalla naisille ja miehille saman eläkeiän;

| 3. | vauhdittaa terveydenhuoltosektorin uudistuksia lisätäkseen terveydenhuollon tehokkuutta, laatua ja saatavuutta myös vähäosaisten sekä syrjäisten ja eristyneiden yhteisöjen osalta; lisää toimia epävirallisten maksujen hillitsemiseksi esimerkiksi asianmukaisten hallinto- ja valvontajärjestelmien kautta; |
| --- | --- |

3.

vauhdittaa terveydenhuoltosektorin uudistuksia lisätäkseen terveydenhuollon tehokkuutta, laatua ja saatavuutta myös vähäosaisten sekä syrjäisten ja eristyneiden yhteisöjen osalta; lisää toimia epävirallisten maksujen hillitsemiseksi esimerkiksi asianmukaisten hallinto- ja valvontajärjestelmien kautta;

| 4. | lisää aktiivisia työmarkkinatoimenpiteitä ja kansallisen työvoimaviraston valmiuksia; kiinnittää erityistä huomiota sellaisten nuorten aktivoimiseen, jotka eivät ole rekisteröityneet työvoimapalvelujen käyttäjiksi; lisää toimenpiteitä iäkkäiden työntekijöiden työllistettävyyden lisäämiseksi; vahvistaa yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa selkeät suuntaviivat läpinäkyvälle minimipalkan asettamiselle, jossa otetaan huomioon talous- ja työmarkkinaolosuhteet; |
| --- | --- |

4.

lisää aktiivisia työmarkkinatoimenpiteitä ja kansallisen työvoimaviraston valmiuksia; kiinnittää erityistä huomiota sellaisten nuorten aktivoimiseen, jotka eivät ole rekisteröityneet työvoimapalvelujen käyttäjiksi; lisää toimenpiteitä iäkkäiden työntekijöiden työllistettävyyden lisäämiseksi; vahvistaa yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa selkeät suuntaviivat läpinäkyvälle minimipalkan asettamiselle, jossa otetaan huomioon talous- ja työmarkkinaolosuhteet;

| 5. | parantaa ammattikoulutuksen, oppisopimuskoulutuksen, korkea-asteen koulutuksen ja elinikäisen oppimisen laatua ja saatavuutta ja mukauttaa niitä työmarkkinoiden tarpeisiin; parantaa varhaiskasvatuksen saatavuutta; |
| --- | --- |

5.

parantaa ammattikoulutuksen, oppisopimuskoulutuksen, korkea-asteen koulutuksen ja elinikäisen oppimisen laatua ja saatavuutta ja mukauttaa niitä työmarkkinoiden tarpeisiin; parantaa varhaiskasvatuksen saatavuutta;

| 6. | parantaa köyhyyden helpottamiseksi sosiaalisten tulonsiirtojen vaikuttavuutta ja tehokkuutta erityisesti lasten osalta ja jatkaa sosiaaliturvan uudistamista ja vahvistaa sen yhteyttä aktivointitoimenpiteisiin; vauhdittaa romanien työmarkkinoille integrointia edistävien suunniteltujen toimenpiteiden toteuttamista, lisää koulua käyvien määrää ja vähentää koulunkäynnin keskeyttämistä kumppanuuksien ja toimivan seurantamekanismin kautta; |
| --- | --- |

6.

parantaa köyhyyden helpottamiseksi sosiaalisten tulonsiirtojen vaikuttavuutta ja tehokkuutta erityisesti lasten osalta ja jatkaa sosiaaliturvan uudistamista ja vahvistaa sen yhteyttä aktivointitoimenpiteisiin; vauhdittaa romanien työmarkkinoille integrointia edistävien suunniteltujen toimenpiteiden toteuttamista, lisää koulua käyvien määrää ja vähentää koulunkäynnin keskeyttämistä kumppanuuksien ja toimivan seurantamekanismin kautta;

| 7. | vahvistaa työtä julkishallinnon valmiuksien vahvistamiseksi erityisesti parantamalla tehokkuutta, henkilöstöhallintoa, päätöksentekovälineitä ja koordinointia eri hallintotasojen sisällä ja välillä ja parantamalla läpinäkyvyyttä, lahjomattomuutta ja vastuuvelvollisuutta; nopeuttaa EU:n varojen hyödyntämistä, vahvistaa hallinto- ja valvontajärjestelmiä ja parantaa strategiseen suunnittelun valmiuksia, myös monivuotisen talousarvion suhteen; puuttuu yhä jatkuviin puutteisiin julkisissa hankinnoissa; parantaa edelleen oikeusjärjestelmän laatua ja tehokkuutta, torjuu korruptiota kaikilla tasoilla ja varmistaa tuomioistuinten päätösten tosiasiallisen noudattamisen; |
| --- | --- |

7.

vahvistaa työtä julkishallinnon valmiuksien vahvistamiseksi erityisesti parantamalla tehokkuutta, henkilöstöhallintoa, päätöksentekovälineitä ja koordinointia eri hallintotasojen sisällä ja välillä ja parantamalla läpinäkyvyyttä, lahjomattomuutta ja vastuuvelvollisuutta; nopeuttaa EU:n varojen hyödyntämistä, vahvistaa hallinto- ja valvontajärjestelmiä ja parantaa strategiseen suunnittelun valmiuksia, myös monivuotisen talousarvion suhteen; puuttuu yhä jatkuviin puutteisiin julkisissa hankinnoissa; parantaa edelleen oikeusjärjestelmän laatua ja tehokkuutta, torjuu korruptiota kaikilla tasoilla ja varmistaa tuomioistuinten päätösten tosiasiallisen noudattamisen;

| 8. | edistää kilpailua ja tehokkuutta energian ja liikenteen aloilla; nopeuttaa valtionyhtiöiden hallinnointi- ja ohjausjärjestelmien uudistusta energia- ja liikennesektoreilla ja lisää valtionyhtiöiden tehokkuutta; parantaa ja sujuvoittaa energiatehokkuustoimenpiteitä; parantaa energiaverkkojen rajatylittävää yhdistämistä ja mahdollistaa prioriteettitoimena kaasun siirtoyhteyksien kaksisuuntaisen virtauksen. |
| --- | --- |

8.

edistää kilpailua ja tehokkuutta energian ja liikenteen aloilla; nopeuttaa valtionyhtiöiden hallinnointi- ja ohjausjärjestelmien uudistusta energia- ja liikennesektoreilla ja lisää valtionyhtiöiden tehokkuutta; parantaa ja sujuvoittaa energiatehokkuustoimenpiteitä; parantaa energiaverkkojen rajatylittävää yhdistämistä ja mahdollistaa prioriteettitoimena kaasun siirtoyhteyksien kaksisuuntaisen virtauksen.

Tehty Brysselissä 8 päivänä heinäkuuta 2014.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

P. C. PADOAN

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Pidetty vuonna 2014 voimassa 6 päivänä toukokuuta 2014 annetulla neuvoston päätöksellä 2014/322/EU jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (EUVL L 165, 4.6.2014, s. 49).

2

(3)  EUVL C 217, 30.7.2013, s. 67.

3

(4)  Neuvoston päätös 2013/531/EU, annettu 22 päivänä lokakuuta 2013, unionin keskipitkän ajan ennalta varautuvan rahoitustuen myöntämisestä Romanialle (EUVL L 286, 29.10.2013, s. 1).

4

(5)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

5

---

| 29.7.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 247/115 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 247/115

---

NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014,

Slovenian vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Slovenian vuoden 2014 vakausohjelmasta

2014/C 247/22

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu- ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia vauhdittaa kestävää kasvua ja lisätä kilpailukykyä. |
| --- | --- |

(1)

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu- ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia vauhdittaa kestävää kasvua ja lisätä kilpailukykyä.

| (2) | Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (3). Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (3). Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.

| (3) | Jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

(3)

Jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon.

| (4) | Neuvosto antoi 9 päivänä heinäkuuta 2013 suosituksen Slovenian vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta (4) ja lausunnon Slovenian vuosien 2012–2016 tarkistetusta vakausohjelmasta . Komissio esitti 15 päivänä marraskuuta 2013 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 473/2013 (5) mukaisen lausuntonsa Slovenian alustavasta talousarviosuunnitelmasta vuodeksi 2014. |
| --- | --- |

(4)

Neuvosto antoi 9 päivänä heinäkuuta 2013 suosituksen Slovenian vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta (4) ja lausunnon Slovenian vuosien 2012–2016 tarkistetusta vakausohjelmasta . Komissio esitti 15 päivänä marraskuuta 2013 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 473/2013 (5) mukaisen lausuntonsa Slovenian alustavasta talousarviosuunnitelmasta vuodeksi 2014.

| (5) | Komissio hyväksyi 13 päivänä marraskuuta 2013 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2014 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi myös 13 päivänä marraskuuta 2013 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Slovenia kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. |
| --- | --- |

(5)

Komissio hyväksyi 13 päivänä marraskuuta 2013 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2014 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi myös 13 päivänä marraskuuta 2013 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Slovenia kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

| (6) | Eurooppa-neuvosto hyväksyi 20 päivänä joulukuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa. |
| --- | --- |

(6)

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 20 päivänä joulukuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa.

| (7) | Komissio julkaisi 5 päivänä maaliskuuta 2014 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laaditun Sloveniaa koskevan perusteellisen tarkastelun tulokset. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Slovenian makrotaloudessa on edelleen liiallisia epätasapainotiloja, jotka edellyttävät seurantaa ja tiukkojen politiikkatoimien jatkamista. Vaikka epätasapaino on vähentynyt vuoden 2013 aikana makrotalouden sopeutuksen ja politiikkatoimien ansiosta, tarvittava korjausliike on niin suuri, että merkittäviä riskejä on edelleen. Erityistä huomiota on kiinnitettävä talouden rakenteesta aiheutuviin riskeihin. Tälle rakenteelle on tyypillistä yritysjohdon heikko valvonta, valtion pitkälle menevä osallistuminen talouselämään, kustannuskilpailukyvyn heikkeneminen, yritysten ylivelkaantuminen ja julkisen velan kasvu. Vaikka pankkien taseiden tervehdyttämisessä on tapahtunut merkittävää edistystä, on edelleen toteutettava määrätietoisia toimia, jotta pankkisektorin kattava strategia, johon kuuluvat pankkisektorin uudelleenjärjestely, yksityistäminen ja tehostettu valvonta, voidaan toteuttaa täysimääräisesti. |
| --- | --- |

(7)

Komissio julkaisi 5 päivänä maaliskuuta 2014 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laaditun Sloveniaa koskevan perusteellisen tarkastelun tulokset. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Slovenian makrotaloudessa on edelleen liiallisia epätasapainotiloja, jotka edellyttävät seurantaa ja tiukkojen politiikkatoimien jatkamista. Vaikka epätasapaino on vähentynyt vuoden 2013 aikana makrotalouden sopeutuksen ja politiikkatoimien ansiosta, tarvittava korjausliike on niin suuri, että merkittäviä riskejä on edelleen. Erityistä huomiota on kiinnitettävä talouden rakenteesta aiheutuviin riskeihin. Tälle rakenteelle on tyypillistä yritysjohdon heikko valvonta, valtion pitkälle menevä osallistuminen talouselämään, kustannuskilpailukyvyn heikkeneminen, yritysten ylivelkaantuminen ja julkisen velan kasvu. Vaikka pankkien taseiden tervehdyttämisessä on tapahtunut merkittävää edistystä, on edelleen toteutettava määrätietoisia toimia, jotta pankkisektorin kattava strategia, johon kuuluvat pankkisektorin uudelleenjärjestely, yksityistäminen ja tehostettu valvonta, voidaan toteuttaa täysimääräisesti.

| (8) | Komissio osoitti 5 päivänä maaliskuuta 2014 Slovenialle riippumattoman suosituksen, jossa viranomaisia pyydettiin toteuttamaan lisää toimia, jotta voidaan varmistaa liiallista alijäämää koskevan menettelyn yhteydessä annetun neuvoston suosituksen täysimääräinen noudattaminen, ja raportoimaan lisätoimenpiteistä vuoden 2014 vakausohjelmansa tätä koskevassa erityisessä jaksossa. |
| --- | --- |

(8)

Komissio osoitti 5 päivänä maaliskuuta 2014 Slovenialle riippumattoman suosituksen, jossa viranomaisia pyydettiin toteuttamaan lisää toimia, jotta voidaan varmistaa liiallista alijäämää koskevan menettelyn yhteydessä annetun neuvoston suosituksen täysimääräinen noudattaminen, ja raportoimaan lisätoimenpiteistä vuoden 2014 vakausohjelmansa tätä koskevassa erityisessä jaksossa.

| (9) | Slovenia toimitti vuoden 2014 kansallisen uudistusohjelmansa 15 päivänä huhtikuuta 2014 ja vuoden 2014 vakausohjelmansa 24 päivänä huhtikuuta 2014. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. |
| --- | --- |

(9)

Slovenia toimitti vuoden 2014 kansallisen uudistusohjelmansa 15 päivänä huhtikuuta 2014 ja vuoden 2014 vakausohjelmansa 24 päivänä huhtikuuta 2014. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

| (10) | Vuoden 2014 vakausohjelmassa kaavaillun julkisen talouden strategian tavoitteena on korjata liiallinen alijäämä vuoteen 2015 mennessä ja päästä keskipitkän aikavälin tavoitteeseen vuoteen 2017 mennessä. Vakausohjelmassa vahvistetaan aikaisempi keskipitkän aikavälin tavoite eli tasapainoinen talousarvio, mikä vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Uudelleenlasketun julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman ei kuitenkaan odoteta saavuttavan keskipitkän aikavälin tavoitetta vuoteen 2017 mennessä. Vakausohjelmassa suunnitellaan, että julkisen talouden alijäämä supistetaan alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2015, mikä vastaa liiallisia alijäämiä koskevassa menettelyssä annetun suosituksen mukaista tavoitetta. Vakausohjelmassa kaavaillaan alijäämän supistuvan tasaisesti vuoden 2015 jälkeen, kunnes vuonna 2018 päästään julkisen talouden ylijäämään, joka on 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vakausohjelmassa ennustetaan, että julkinen velka on ylimmillään 81,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015 ennen supistumistaan 76 prosenttiin vuonna 2016. Vakausohjelman mukainen julkisen talouden strategia on kaiken kaikkiaan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten mukainen. Vakausohjelman mukaisen julkisen talouden kehitysarvion perustana oleva makrotalouden skenaario, jonka on laatinut riippumaton elin (makrotalouden analysointi- ja kehittämislaitos), on varovainen. Vakausohjelmassa yksilöidään lisätoimenpiteitä, jotka auttavat kaventamaan eroa edellytettyihin julkisen talouden toimiin nähden. Tämän perusteella vakausohjelman katsotaan vastaavan osittain komission erillistä suositusta. Talouskehityksen heikkenemisen riski on kuitenkin edelleen olemassa, sillä vakausohjelman mukaisia toimenpiteitä ei ole määritetty riittävän yksityiskohtaisesti ja monet toimenpiteistä ovat vielä toteuttamatta.
  Vuonna 2013 Sloveniassa toteutetusta omaisuuserien laadun tarkastelusta ja stressitestistä seuraavat mahdolliset uudet pankkien pääomitustarpeet lisäisivät alijäämää ja heikentäisivät velkasuhdetta. Velkataakkaa puolestaan keventäisivät valtion omistamien yhteisöjen tai pankkien onnistuneesta yksityistämisestä saatavat tulot, joita ei ole sisällytetty ohjelman ennusteisiin. Komission talousennusteen mukaan julkisen talouden vakauttamistoimet jäävät vuosina 2013 ja 2014 tavoitteesta 1,4 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun tarkastellaan (korjatun) rakenteellisen rahoitusaseman muutosta, ja 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun tarkastellaan liiallista alijäämää koskevan menettelyn suosituksen aikaan tarpeelliseksi katsottujen toimenpiteiden mukaista määrää. Vakausohjelmassa ennustetaan, että alijäämä vastaa vuonna 2015 liiallista alijäämää koskevan menettelyn suositusta, mutta komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteessa alijäämän ennustetaan olevan 3,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. |
| --- | --- |

(10)

Vuoden 2014 vakausohjelmassa kaavaillun julkisen talouden strategian tavoitteena on korjata liiallinen alijäämä vuoteen 2015 mennessä ja päästä keskipitkän aikavälin tavoitteeseen vuoteen 2017 mennessä. Vakausohjelmassa vahvistetaan aikaisempi keskipitkän aikavälin tavoite eli tasapainoinen talousarvio, mikä vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Uudelleenlasketun julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman ei kuitenkaan odoteta saavuttavan keskipitkän aikavälin tavoitetta vuoteen 2017 mennessä. Vakausohjelmassa suunnitellaan, että julkisen talouden alijäämä supistetaan alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2015, mikä vastaa liiallisia alijäämiä koskevassa menettelyssä annetun suosituksen mukaista tavoitetta. Vakausohjelmassa kaavaillaan alijäämän supistuvan tasaisesti vuoden 2015 jälkeen, kunnes vuonna 2018 päästään julkisen talouden ylijäämään, joka on 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vakausohjelmassa ennustetaan, että julkinen velka on ylimmillään 81,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015 ennen supistumistaan 76 prosenttiin vuonna 2016. Vakausohjelman mukainen julkisen talouden strategia on kaiken kaikkiaan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten mukainen. Vakausohjelman mukaisen julkisen talouden kehitysarvion perustana oleva makrotalouden skenaario, jonka on laatinut riippumaton elin (makrotalouden analysointi- ja kehittämislaitos), on varovainen. Vakausohjelmassa yksilöidään lisätoimenpiteitä, jotka auttavat kaventamaan eroa edellytettyihin julkisen talouden toimiin nähden. Tämän perusteella vakausohjelman katsotaan vastaavan osittain komission erillistä suositusta. Talouskehityksen heikkenemisen riski on kuitenkin edelleen olemassa, sillä vakausohjelman mukaisia toimenpiteitä ei ole määritetty riittävän yksityiskohtaisesti ja monet toimenpiteistä ovat vielä toteuttamatta.

Vuonna 2013 Sloveniassa toteutetusta omaisuuserien laadun tarkastelusta ja stressitestistä seuraavat mahdolliset uudet pankkien pääomitustarpeet lisäisivät alijäämää ja heikentäisivät velkasuhdetta. Velkataakkaa puolestaan keventäisivät valtion omistamien yhteisöjen tai pankkien onnistuneesta yksityistämisestä saatavat tulot, joita ei ole sisällytetty ohjelman ennusteisiin. Komission talousennusteen mukaan julkisen talouden vakauttamistoimet jäävät vuosina 2013 ja 2014 tavoitteesta 1,4 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun tarkastellaan (korjatun) rakenteellisen rahoitusaseman muutosta, ja 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun tarkastellaan liiallista alijäämää koskevan menettelyn suosituksen aikaan tarpeelliseksi katsottujen toimenpiteiden mukaista määrää. Vakausohjelmassa ennustetaan, että alijäämä vastaa vuonna 2015 liiallista alijäämää koskevan menettelyn suositusta, mutta komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteessa alijäämän ennustetaan olevan 3,1 prosenttia suhteessa BKT:hen.

| (11) | Lisäksi komission talousennusteen mukaan julkisen talouden vakauttamistoimien odotetaan jäävän jonkin verran neuvoston vuodeksi 2015 suosittelemasta tasosta mitattuna niin rakenteellisen alijäämän (korjattuna) muutoksena kuin toteuttavien päätösperäisten toimenpiteiden vaikutuksena. Neuvosto katsoo vakausohjelman arvioinnin ja komission ennusteen perusteella asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisesti, että vuonna 2014 ja sen jälkeen on toteutettava lisää toimia, jotta voidaan varmistaa liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä annetun suosituksen täysimääräinen noudattaminen, myös edellytetyt rakenteelliset toimet. |
| --- | --- |

(11)

Lisäksi komission talousennusteen mukaan julkisen talouden vakauttamistoimien odotetaan jäävän jonkin verran neuvoston vuodeksi 2015 suosittelemasta tasosta mitattuna niin rakenteellisen alijäämän (korjattuna) muutoksena kuin toteuttavien päätösperäisten toimenpiteiden vaikutuksena. Neuvosto katsoo vakausohjelman arvioinnin ja komission ennusteen perusteella asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisesti, että vuonna 2014 ja sen jälkeen on toteutettava lisää toimia, jotta voidaan varmistaa liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä annetun suosituksen täysimääräinen noudattaminen, myös edellytetyt rakenteelliset toimet.

| (12) | Slovenian parlamentti hyväksyi finanssipoliittisten sääntöjen osalta vuonna 2013 perustuslaillisen perustan julkisen talouden rakenteellista rahoitusasemaa / ylijäämää koskevalle säännölle. Tarvittava täytäntöönpanolainsäädäntö, eli finanssipoliittisia sääntöjä koskeva laki, joka oli määrä antaa marraskuuhun 2013 mennessä, on kuitenkin vielä antamatta. Tarvittava oikeusperusta on vahvistettava erityisesti siksi, että voidaan määrittää toimivan finanssipoliittisen neuvoston rooli, tehtävät ja riippumattomuus. Jos kaikkiin talousarviovarojen käyttäjiin kohdistuva, keskeistä terveydenhuollon menoluokkaa koskeva kattava menojen tarkastelu saatetaan nopeasti päätökseen, voitaisiin kartoittaa toimenpiteet, jotka ovat tarpeen julkisen talouden vakauttamiseksi, ja vaihtoehdot tuloksellisuuden ja kustannustehokkuuden parantamiseksi. |
| --- | --- |

(12)

Slovenian parlamentti hyväksyi finanssipoliittisten sääntöjen osalta vuonna 2013 perustuslaillisen perustan julkisen talouden rakenteellista rahoitusasemaa / ylijäämää koskevalle säännölle. Tarvittava täytäntöönpanolainsäädäntö, eli finanssipoliittisia sääntöjä koskeva laki, joka oli määrä antaa marraskuuhun 2013 mennessä, on kuitenkin vielä antamatta. Tarvittava oikeusperusta on vahvistettava erityisesti siksi, että voidaan määrittää toimivan finanssipoliittisen neuvoston rooli, tehtävät ja riippumattomuus. Jos kaikkiin talousarviovarojen käyttäjiin kohdistuva, keskeistä terveydenhuollon menoluokkaa koskeva kattava menojen tarkastelu saatetaan nopeasti päätökseen, voitaisiin kartoittaa toimenpiteet, jotka ovat tarpeen julkisen talouden vakauttamiseksi, ja vaihtoehdot tuloksellisuuden ja kustannustehokkuuden parantamiseksi.

| (13) | Vuonna 2013 suositettiin, että Slovenia vahvistaisi eläkejärjestelmän pitkän aikavälin kestävyyttä ja lisää pitkäaikaishoidon tuloksellisuutta, kustannustehokkuutta ja laatua. Slovenia on edistynyt vain vähän tämän suosituksen noudattamiseksi toteutetuissa toimenpiteissä. Vuoden 2012 eläkeuudistuksen arviointi saatiin valmiiksi huhtikuussa 2014, ja ensimmäiset tulokset ovat myönteisiä. Vaikka osa julkisen talouden säästöistä on toteutunut, eläkkeiden taso ei ole muuttunut. Slovenialla on keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä suuria julkisen talouden kestävyyteen liittyviä riskejä, jotka johtuvat pääasiassa Slovenian väestönkehitykseen perustuvasta ikäsidonnaisten menojen kasvusta. Tämän vuoksi eläke- ja pitkäaikaishoitojärjestelmiä on uudistettava keskipitkällä aikavälillä, jotta kokonaismenoja voidaan vakauttaa keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä ja varmistaa samalla eläkkeiden riittävyys sekä pitkäaikaishoidon saatavuus. Viranomaiset suunnittelevat laativansa kattavaa eläkeuudistusta koskevan ehdotuksen. Pitkäaikaishoidon uudistusta koskeva alustava hahmotelma hyväksyttiin vuoden 2013 lopussa, ja siihen liittyvä lainsäädäntö on tarkoitus antaa vuoden 2014 loppuun mennessä. Riskinä on kuitenkin, että uudistus ei pääse etenemään meneillään olevan sairausvakuutusjärjestelmän uudelleenjärjestelyn viivästysten vuoksi. |
| --- | --- |

(13)

Vuonna 2013 suositettiin, että Slovenia vahvistaisi eläkejärjestelmän pitkän aikavälin kestävyyttä ja lisää pitkäaikaishoidon tuloksellisuutta, kustannustehokkuutta ja laatua. Slovenia on edistynyt vain vähän tämän suosituksen noudattamiseksi toteutetuissa toimenpiteissä. Vuoden 2012 eläkeuudistuksen arviointi saatiin valmiiksi huhtikuussa 2014, ja ensimmäiset tulokset ovat myönteisiä. Vaikka osa julkisen talouden säästöistä on toteutunut, eläkkeiden taso ei ole muuttunut. Slovenialla on keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä suuria julkisen talouden kestävyyteen liittyviä riskejä, jotka johtuvat pääasiassa Slovenian väestönkehitykseen perustuvasta ikäsidonnaisten menojen kasvusta. Tämän vuoksi eläke- ja pitkäaikaishoitojärjestelmiä on uudistettava keskipitkällä aikavälillä, jotta kokonaismenoja voidaan vakauttaa keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä ja varmistaa samalla eläkkeiden riittävyys sekä pitkäaikaishoidon saatavuus. Viranomaiset suunnittelevat laativansa kattavaa eläkeuudistusta koskevan ehdotuksen. Pitkäaikaishoidon uudistusta koskeva alustava hahmotelma hyväksyttiin vuoden 2013 lopussa, ja siihen liittyvä lainsäädäntö on tarkoitus antaa vuoden 2014 loppuun mennessä. Riskinä on kuitenkin, että uudistus ei pääse etenemään meneillään olevan sairausvakuutusjärjestelmän uudelleenjärjestelyn viivästysten vuoksi.

| (14) | Työmarkkinoiden tilanne on heikentynyt. Vuonna 2013 työttömyysaste oli 10,3 prosenttia ja nuorisotyöttömyys kohosi 21,6 prosenttiin. Työelämän tai koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten osuus kasvoi 2,1 prosenttiyksikköä vuosien 2011 ja 2013 välisenä aikana. Vuonna 2013 hyväksytyn työmarkkinauudistuksen arviointi osoittaa, että vakituisten ja määräaikaisten työsopimusten välinen segmentoituminen on vähenemässä, mutta muiden väliaikaisten työsopimustyyppien käyttö lisääntynyt. Ikääntyneiden ja nuorten palkkaamiseen myönnettävien kannustimien vaikutukset eivät ole vielä selkeät. Työmarkkinoiden segmentoitumiseen puututaan myös sääntelemällä paremmin opiskelijoiden työntekoa. Uuden lain säätämisprosessi on vielä kesken, ja edelleen on epävarmaa, korjataanko sillä riittävällä tavalla aikaisempien sääntöjen puutteet. Hallitus on edistynyt vain vähän viimevuotisen, vähimmäispalkkaa koskevan suosituksen noudattamisessa. Vähimmäispalkkaan tehdään edelleen ainoastaan inflaatiokehitykseen perustuvia indeksikorjauksia, vaikka vähimmäispalkkalain perusteella korjauksissa voitaisiin ottaa huomioon myös muita taloudellisia kriteerejä. Tuloksellisten räätälöityjen aktiivisten työmarkkinatoimenpiteiden kehittämisessä ja työntekijöiden ammattitaidon ja työmarkkinoiden tarpeiden yhteensopivuuden parantamisessa on edistytty vain vähän. |
| --- | --- |

(14)

Työmarkkinoiden tilanne on heikentynyt. Vuonna 2013 työttömyysaste oli 10,3 prosenttia ja nuorisotyöttömyys kohosi 21,6 prosenttiin. Työelämän tai koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten osuus kasvoi 2,1 prosenttiyksikköä vuosien 2011 ja 2013 välisenä aikana. Vuonna 2013 hyväksytyn työmarkkinauudistuksen arviointi osoittaa, että vakituisten ja määräaikaisten työsopimusten välinen segmentoituminen on vähenemässä, mutta muiden väliaikaisten työsopimustyyppien käyttö lisääntynyt. Ikääntyneiden ja nuorten palkkaamiseen myönnettävien kannustimien vaikutukset eivät ole vielä selkeät. Työmarkkinoiden segmentoitumiseen puututaan myös sääntelemällä paremmin opiskelijoiden työntekoa. Uuden lain säätämisprosessi on vielä kesken, ja edelleen on epävarmaa, korjataanko sillä riittävällä tavalla aikaisempien sääntöjen puutteet. Hallitus on edistynyt vain vähän viimevuotisen, vähimmäispalkkaa koskevan suosituksen noudattamisessa. Vähimmäispalkkaan tehdään edelleen ainoastaan inflaatiokehitykseen perustuvia indeksikorjauksia, vaikka vähimmäispalkkalain perusteella korjauksissa voitaisiin ottaa huomioon myös muita taloudellisia kriteerejä. Tuloksellisten räätälöityjen aktiivisten työmarkkinatoimenpiteiden kehittämisessä ja työntekijöiden ammattitaidon ja työmarkkinoiden tarpeiden yhteensopivuuden parantamisessa on edistytty vain vähän.

| (15) | Hallitus on edistynyt merkittävästi niiden suositusten noudattamisesta, jotka liittyvät pankkialan vakauteen. Se on toteuttanut uskottavan omaisuuserien laadun tarkastelun ja stressitestin, nopeita pääomitusjärjestelyjä ja siirtänyt järjestämättömät luotot pankkien varainhoitoyhtiölle. Työtä kuitenkin riittää vielä paljon, ja on toteutettava määrätietoisia toimia pankkisektorin kattavan strategian viimeistelemiseksi ja panemiseksi täytäntöön joulukuussa 2013 esitetyllä tavalla. Strategian osa-alueita ovat pankkisektorin uudelleenjärjestely, yksityistäminen ja tehostettu valvonta. Pankkien järjestämättömien luottojen määrä on edelleen suuri. Sen vuoksi on tärkeää, että pankit kehittävät sisäisiä valmiuksiaan järjestämättömien luottojen hoitamiseen, myös vahvistamalla sisäisiä omaisuudenhoito- ja uudelleenjärjestely-yksiköitä, jotta voidaan nopeuttaa järjestämättömien luottojen käsittelyä, maksimoidaan samalla takaisinperintäarvo ja säilytetään elinkelpoinen liiketoiminta. Uusien järjestämättömien luottojen mahdolliset siirrot pankkien varainhoitoyhtiölle on suunniteltava huolellisesti, jotta voidaan edistää yritysluottojen nopeaa ja tehokasta uudelleenjärjestelyä erityisesti monimutkaisten toisiinsa sidoksissa olevien konserniluottojen tapauksessa. Slovenian odotetaan laativan pankkien varainhoitoyhtiölle kattava hallinto- ja liiketoimintasuunnitelma, jossa määritellään sen lunastustavoitteet. Omaisuuserien laadun tarkastelusta ja stressitestistä saatujen kokemusten perusteella on tarpeen toteuttaa uusia ratkaisevia toimenpiteitä kaikkien pankkien ja erityisesti edelleen valtion omistuksessa olevien pankkien hallinnoinnin ja valvonnan parantamiseksi. On kehitettävä niiden riskienhallintaa ja luotonantoprosesseja sekä parannettava tietojen laatua ja saatavuutta, jotta voidaan vähentää järjestämättömien luottojen määrää ja hillitä tulevia riskejä. |
| --- | --- |

(15)

Hallitus on edistynyt merkittävästi niiden suositusten noudattamisesta, jotka liittyvät pankkialan vakauteen. Se on toteuttanut uskottavan omaisuuserien laadun tarkastelun ja stressitestin, nopeita pääomitusjärjestelyjä ja siirtänyt järjestämättömät luotot pankkien varainhoitoyhtiölle. Työtä kuitenkin riittää vielä paljon, ja on toteutettava määrätietoisia toimia pankkisektorin kattavan strategian viimeistelemiseksi ja panemiseksi täytäntöön joulukuussa 2013 esitetyllä tavalla. Strategian osa-alueita ovat pankkisektorin uudelleenjärjestely, yksityistäminen ja tehostettu valvonta. Pankkien järjestämättömien luottojen määrä on edelleen suuri. Sen vuoksi on tärkeää, että pankit kehittävät sisäisiä valmiuksiaan järjestämättömien luottojen hoitamiseen, myös vahvistamalla sisäisiä omaisuudenhoito- ja uudelleenjärjestely-yksiköitä, jotta voidaan nopeuttaa järjestämättömien luottojen käsittelyä, maksimoidaan samalla takaisinperintäarvo ja säilytetään elinkelpoinen liiketoiminta. Uusien järjestämättömien luottojen mahdolliset siirrot pankkien varainhoitoyhtiölle on suunniteltava huolellisesti, jotta voidaan edistää yritysluottojen nopeaa ja tehokasta uudelleenjärjestelyä erityisesti monimutkaisten toisiinsa sidoksissa olevien konserniluottojen tapauksessa. Slovenian odotetaan laativan pankkien varainhoitoyhtiölle kattava hallinto- ja liiketoimintasuunnitelma, jossa määritellään sen lunastustavoitteet. Omaisuuserien laadun tarkastelusta ja stressitestistä saatujen kokemusten perusteella on tarpeen toteuttaa uusia ratkaisevia toimenpiteitä kaikkien pankkien ja erityisesti edelleen valtion omistuksessa olevien pankkien hallinnoinnin ja valvonnan parantamiseksi. On kehitettävä niiden riskienhallintaa ja luotonantoprosesseja sekä parannettava tietojen laatua ja saatavuutta, jotta voidaan vähentää järjestämättömien luottojen määrää ja hillitä tulevia riskejä.

| (16) | Hallitus on edistynyt vain vähän valtionyhtiöiden hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevien suositusten noudattamisessa. Valtionyhtiöt tuottavat kuudesosan koko arvonlisästä ja muodostavat monimutkaisen ristiinomistuksia sisältävän verkoston, joka koostuu kotimaisista pankeista, vakuutuskonserneista ja finanssisektorin ulkopuolisista yrityksistä. Valtion vaikutusvallan taso aiheuttaa merkittäviä riskejä julkiselle taloudelle sekä suoraan että välillisesti takauksiin liittyvien vastuiden muodossa. Valtionyhtiöiden johdonmukainen hallinnointistrategia yhdessä niiden parannetun hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän kanssa loisi suotuisamman ympäristön suorien ulkomaisten sijoitusten houkuttelemiselle maahan. Vaikka ensimmäiset askeleet otettiin laatimalla toukokuussa 2013 alustava luettelo 15 yrityksestä, jotka on tarkoitus yksityistää nopeutetussa aikataulussa, edistyminen on toistaiseksi ollut vaihtelevaa ja riski siitä, että määräaikoja ei pystytä noudattamaan, on merkittävä. Huhtikuussa 2014 annettiin viivästyneesti uutta lainsäädäntöä, jolla tuetaan Slovenian valtion holdingyhtiötä, jonka tehtävänä on vakauttaa valtion omistajuuden hallinnointia. Kattavaa strategiaa ja ydinliiketoimintaan kuuluvien ja kuulumattomien omaisuuserien, myös yksityistettäviksi suunniteltujen, täsmällistä luokittelua odotetaan. Slovenian on määritettävä ja toteutettava asianmukaiset toimenpiteet, joilla varmistetaan uudelleenjärjestelyprosessin eteneminen ja sen päämäärien saavuttaminen, muun muassa maksimoimalla takaisinperintäarvo luotonantajille ja laatimalla luettelo kiireellisimmistä uudelleenjärjestelytapauksista, jotta ne saadaan hoidettua nopeasti. |
| --- | --- |

(16)

Hallitus on edistynyt vain vähän valtionyhtiöiden hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevien suositusten noudattamisessa. Valtionyhtiöt tuottavat kuudesosan koko arvonlisästä ja muodostavat monimutkaisen ristiinomistuksia sisältävän verkoston, joka koostuu kotimaisista pankeista, vakuutuskonserneista ja finanssisektorin ulkopuolisista yrityksistä. Valtion vaikutusvallan taso aiheuttaa merkittäviä riskejä julkiselle taloudelle sekä suoraan että välillisesti takauksiin liittyvien vastuiden muodossa. Valtionyhtiöiden johdonmukainen hallinnointistrategia yhdessä niiden parannetun hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän kanssa loisi suotuisamman ympäristön suorien ulkomaisten sijoitusten houkuttelemiselle maahan. Vaikka ensimmäiset askeleet otettiin laatimalla toukokuussa 2013 alustava luettelo 15 yrityksestä, jotka on tarkoitus yksityistää nopeutetussa aikataulussa, edistyminen on toistaiseksi ollut vaihtelevaa ja riski siitä, että määräaikoja ei pystytä noudattamaan, on merkittävä. Huhtikuussa 2014 annettiin viivästyneesti uutta lainsäädäntöä, jolla tuetaan Slovenian valtion holdingyhtiötä, jonka tehtävänä on vakauttaa valtion omistajuuden hallinnointia. Kattavaa strategiaa ja ydinliiketoimintaan kuuluvien ja kuulumattomien omaisuuserien, myös yksityistettäviksi suunniteltujen, täsmällistä luokittelua odotetaan. Slovenian on määritettävä ja toteutettava asianmukaiset toimenpiteet, joilla varmistetaan uudelleenjärjestelyprosessin eteneminen ja sen päämäärien saavuttaminen, muun muassa maksimoimalla takaisinperintäarvo luotonantajille ja laatimalla luettelo kiireellisimmistä uudelleenjärjestelytapauksista, jotta ne saadaan hoidettua nopeasti.

| (17) | Maksukyvyttömyysmenettelyjä sääntelevää kehystä muutettiin vuonna 2013, jotta voitaisiin helpottaa järjestämättömien luottojen oikea-aikaista käsittelyä, mutta uutta kehystä ei ole juurikaan testattu. Suuri velkaantuneisuus ja rahoitusvaikeudet ovat rajoittaneet yrityssektorin valmiuksia investoida uusiin hankkeisiin. Kiireellisesti tarvittava yrityssektorin rahoituksen ja toiminnan uudelleenjärjestely ei ole vielä käynnistynyt laajassa mittakaavassa. Pankkijärjestelmän eri luottoriskeistä on saatava kokonaiskuva, jotta voidaan nopeuttaa järjestämättömien luottojen käsittelyä ja helpottaa uudelleenjärjestelyneuvotteluja erityisesti monimutkaisten toisiinsa sidoksissa olevien konserniluottojen tapauksessa. Kaikkien sidosryhmien kokeneista edustajista koostuva keskitetty työryhmä voisi tukea ja vauhdittaa tätä prosessia. Useiden meneillään olevien kiireellisten tapausten nopea ja tehokas loppuunsaattaminen pankkien varainhoitoyhtiön johdolla on sitä ennen olennaisen tärkeää. |
| --- | --- |

(17)

Maksukyvyttömyysmenettelyjä sääntelevää kehystä muutettiin vuonna 2013, jotta voitaisiin helpottaa järjestämättömien luottojen oikea-aikaista käsittelyä, mutta uutta kehystä ei ole juurikaan testattu. Suuri velkaantuneisuus ja rahoitusvaikeudet ovat rajoittaneet yrityssektorin valmiuksia investoida uusiin hankkeisiin. Kiireellisesti tarvittava yrityssektorin rahoituksen ja toiminnan uudelleenjärjestely ei ole vielä käynnistynyt laajassa mittakaavassa. Pankkijärjestelmän eri luottoriskeistä on saatava kokonaiskuva, jotta voidaan nopeuttaa järjestämättömien luottojen käsittelyä ja helpottaa uudelleenjärjestelyneuvotteluja erityisesti monimutkaisten toisiinsa sidoksissa olevien konserniluottojen tapauksessa. Kaikkien sidosryhmien kokeneista edustajista koostuva keskitetty työryhmä voisi tukea ja vauhdittaa tätä prosessia. Useiden meneillään olevien kiireellisten tapausten nopea ja tehokas loppuunsaattaminen pankkien varainhoitoyhtiön johdolla on sitä ennen olennaisen tärkeää.

| (18) | Slovenian suorien ulkomaisten sijoitusten määrä on potentiaalistaan huolimatta unionin alhaisimpia (34,1 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun unionin keskiarvo vuonna 2012 oli 47,1 prosenttia suhteessa BKT:hen). Vaikka yksityistäminen ja yritysten uudelleenjärjestely tarjoavat monia uusia mahdollisuuksia yksityissijoittajille, on näyttöä siitä, että riittämättömästi kehittynyt liiketoimintaympäristö ja -kulttuuri estävät Sloveniaa hyödyntämästä sitä täysimääräisesti. Vuonna 2012 käynnistettiin säänneltyjä ammatteja koskevan sääntelyn purkamisprosessi, ja säänneltyjen ammattien lukumäärä on tähän mennessä laskenut 323 ammatista 262:teen. Säänneltyjä ammatteja koskevan sääntelyn purkaminen edelleen edistäisi kotimaisten ja ulkomaisten palveluntarjoajien määrän kasvua ja näin kilpailukyvyn paranemista. Liiketoimintaympäristön ja yritystoiminnan kehittämiseen tähtäävien toimenpiteiden johdonmukaisuutta voidaan lisätä. Euroopan investointi- ja rakennerahastojen kauden 2014–2020 tuleva älykäs erikoistumisstrategia tarjoaakin tilaisuuden keskittyä avaintoimiin, kuten kaupallistettavissa olevien innovatiivisten tuotteiden kehittämiseen. |
| --- | --- |

(18)

Slovenian suorien ulkomaisten sijoitusten määrä on potentiaalistaan huolimatta unionin alhaisimpia (34,1 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun unionin keskiarvo vuonna 2012 oli 47,1 prosenttia suhteessa BKT:hen). Vaikka yksityistäminen ja yritysten uudelleenjärjestely tarjoavat monia uusia mahdollisuuksia yksityissijoittajille, on näyttöä siitä, että riittämättömästi kehittynyt liiketoimintaympäristö ja -kulttuuri estävät Sloveniaa hyödyntämästä sitä täysimääräisesti. Vuonna 2012 käynnistettiin säänneltyjä ammatteja koskevan sääntelyn purkamisprosessi, ja säänneltyjen ammattien lukumäärä on tähän mennessä laskenut 323 ammatista 262:teen. Säänneltyjä ammatteja koskevan sääntelyn purkaminen edelleen edistäisi kotimaisten ja ulkomaisten palveluntarjoajien määrän kasvua ja näin kilpailukyvyn paranemista. Liiketoimintaympäristön ja yritystoiminnan kehittämiseen tähtäävien toimenpiteiden johdonmukaisuutta voidaan lisätä. Euroopan investointi- ja rakennerahastojen kauden 2014–2020 tuleva älykäs erikoistumisstrategia tarjoaakin tilaisuuden keskittyä avaintoimiin, kuten kaupallistettavissa olevien innovatiivisten tuotteiden kehittämiseen.

| (19) | Slovenia on aloittanut julkisen sektorin kattavaa uudistusta koskevien ehdotusten valmistelun (ehdotukset on tarkoitus hyväksyä tammikuussa 2015). Slovenian on tässä yhteydessä palautettava julkishallinnon toiminnan laadukkuus ja uskottavuus. Slovenia on edistynyt jonkin verran tuomioistuinlaitoksen laadun parantamisessa ja supistanut vireillä olevien asioiden määrää. Kauppa- ja siviilioikeudellisten asioiden hallinnoinnin uudistus on parantanut tuomioistuinjärjestelmän toimintaa. Viimeaikainen myönteinen kehitys siviili- ja kauppaoikeudellisissa riita-asioissa on jatkunut. |
| --- | --- |

(19)

Slovenia on aloittanut julkisen sektorin kattavaa uudistusta koskevien ehdotusten valmistelun (ehdotukset on tarkoitus hyväksyä tammikuussa 2015). Slovenian on tässä yhteydessä palautettava julkishallinnon toiminnan laadukkuus ja uskottavuus. Slovenia on edistynyt jonkin verran tuomioistuinlaitoksen laadun parantamisessa ja supistanut vireillä olevien asioiden määrää. Kauppa- ja siviilioikeudellisten asioiden hallinnoinnin uudistus on parantanut tuomioistuinjärjestelmän toimintaa. Viimeaikainen myönteinen kehitys siviili- ja kauppaoikeudellisissa riita-asioissa on jatkunut.

| (20) | Komissio on laatinut eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa kattavan analyysin Slovenian talouspolitiikasta. Se on arvioinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman. Se on ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen Slovenian finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–8. |
| --- | --- |

(20)

Komissio on laatinut eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa kattavan analyysin Slovenian talouspolitiikasta. Se on arvioinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman. Se on ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen Slovenian finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–8.

| (21) | Neuvosto on tutkinut vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (6) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1. |
| --- | --- |

(21)

Neuvosto on tutkinut vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (6) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.

| (22) | Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–8. |
| --- | --- |

(22)

Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–8.

| (23) | Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut myös koko euroalueen talouspolitiikkaa. Neuvosto on antanut tämän perusteella erityisiä suosituksia jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö on euro (7). Koska Slovenian rahayksikkö on euro, sen olisi myös varmistettava, että kyseiset suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti, |
| --- | --- |

(23)

Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut myös koko euroalueen talouspolitiikkaa. Neuvosto on antanut tämän perusteella erityisiä suosituksia jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö on euro (7). Koska Slovenian rahayksikkö on euro, sen olisi myös varmistettava, että kyseiset suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti,

SUOSITTAA, että Slovenia toteuttaa vuosina 2014 ja 2015 toimia, joilla se:

| 1. | vahvistaa julkisen talouden strategiaa riittävästi täsmennetyin rakenteellisin toimenpitein vuonna 2014 ja sen jälkeen, jotta varmistetaan liiallisen alijäämän korjaaminen kestävällä tavalla vuoteen 2015 mennessä toteuttamalla liiallista alijäämää koskevan menettelyn yhteydessä annetussa neuvoston suosituksessa täsmennetty rakenteellinen sopeutus; julkisen talouden epätasapanotilojen kestävä korjaaminen edellyttää kunnianhimoisten rakenneuudistusten uskottavaa toteuttamista, jotta voidaan lisätä sopeutuskapasiteettia, vauhdittaa kasvua ja parantaa työllisyyttä; jatkaa liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeen rakenteellista sopeutusta, joka on vuositasolla vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen ja suotuisissa taloudellisissa olosuhteissa tätä enemmän, tai varmistaa, että velkasääntöä noudatetaan, jotta julkisen talouden korkea velkasuhde saadaan kestävälle lasku-uralle; lisää finanssipolitiikan uskottavuutta, saattaa päätökseen julkisen talouden rakenteellista rahoitusasemaa / ylijäämää koskevan säännön hyväksymisprosessin, tekee keskipitkän aikavälin julkisen talouden kehyksestä sitovan, laaja-alaisen ja läpinäkyvän ja vahvistaa tarvittavan oikeusperustan toimivalle finanssipoliittiselle neuvostolle määrittelemällä sen tehtävät talousarviomenettelyssä, ja ottamalla mahdollisimman pian käyttöön selkeät menettelyt talousarvion toteutuksen valvomiseksi; käynnistää vuoteen 2014 mennessä terveydenhuoltomenojen kattavan tarkastelun, joka kattaa keskus- ja paikallishallinnon tasot, talousarviovarojen suorat ja välilliset käyttäjät sekä kunnalliset yleishyödyllisten ja muiden palvelujen tarjoajat, jotta julkisen talouden menoissa voidaan säästää vuonna 2015 ja sen jälkeen; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa julkisen talouden strategiaa riittävästi täsmennetyin rakenteellisin toimenpitein vuonna 2014 ja sen jälkeen, jotta varmistetaan liiallisen alijäämän korjaaminen kestävällä tavalla vuoteen 2015 mennessä toteuttamalla liiallista alijäämää koskevan menettelyn yhteydessä annetussa neuvoston suosituksessa täsmennetty rakenteellinen sopeutus; julkisen talouden epätasapanotilojen kestävä korjaaminen edellyttää kunnianhimoisten rakenneuudistusten uskottavaa toteuttamista, jotta voidaan lisätä sopeutuskapasiteettia, vauhdittaa kasvua ja parantaa työllisyyttä; jatkaa liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeen rakenteellista sopeutusta, joka on vuositasolla vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen ja suotuisissa taloudellisissa olosuhteissa tätä enemmän, tai varmistaa, että velkasääntöä noudatetaan, jotta julkisen talouden korkea velkasuhde saadaan kestävälle lasku-uralle; lisää finanssipolitiikan uskottavuutta, saattaa päätökseen julkisen talouden rakenteellista rahoitusasemaa / ylijäämää koskevan säännön hyväksymisprosessin, tekee keskipitkän aikavälin julkisen talouden kehyksestä sitovan, laaja-alaisen ja läpinäkyvän ja vahvistaa tarvittavan oikeusperustan toimivalle finanssipoliittiselle neuvostolle määrittelemällä sen tehtävät talousarviomenettelyssä, ja ottamalla mahdollisimman pian käyttöön selkeät menettelyt talousarvion toteutuksen valvomiseksi; käynnistää vuoteen 2014 mennessä terveydenhuoltomenojen kattavan tarkastelun, joka kattaa keskus- ja paikallishallinnon tasot, talousarviovarojen suorat ja välilliset käyttäjät sekä kunnalliset yleishyödyllisten ja muiden palvelujen tarjoajat, jotta julkisen talouden menoissa voidaan säästää vuonna 2015 ja sen jälkeen;

| 2. | sopii julkisen kuulemisen tulosten perusteella toimenpiteistä, joilla eläkejärjestelmän kestävyys ja eläkkeiden riittävyys vuoden 2020 jälkeen varmistetaan; näihin toimenpiteisiin olisi sisällyttävä avainparametrien mukauttaminen, kuten lakisääteisen eläkeiän sitominen elinajanodotteen kehitykseen ja eläkejärjestelmän toiseen pilariin tehtäviin yksityisiin maksuosuuksiin kannustaminen; hillitsee ikäsidonnaisia pitkäaikaishoidon menoja kohdistamalla etuudet niitä eniten tarvitseviin ja siirtämällä painopiste laitoshoidosta kotihoitoon; |
| --- | --- |

2.

sopii julkisen kuulemisen tulosten perusteella toimenpiteistä, joilla eläkejärjestelmän kestävyys ja eläkkeiden riittävyys vuoden 2020 jälkeen varmistetaan; näihin toimenpiteisiin olisi sisällyttävä avainparametrien mukauttaminen, kuten lakisääteisen eläkeiän sitominen elinajanodotteen kehitykseen ja eläkejärjestelmän toiseen pilariin tehtäviin yksityisiin maksuosuuksiin kannustaminen; hillitsee ikäsidonnaisia pitkäaikaishoidon menoja kohdistamalla etuudet niitä eniten tarvitseviin ja siirtämällä painopiste laitoshoidosta kotihoitoon;

| 3. | kehittää vuoden 2014 loppuun mennessä työmarkkinaosapuolia kuultuaan ja kansallisten käytäntöjen mukaisesti laaja-alaisen työmarkkinasopimuksen, jolla varmistetaan, että palkkakehitys, myös vähimmäispalkka, tukee kilpailukykyä, kotimaista kysyntää ja työpaikkojen luomista; määrittää uudelleen vähimmäispalkan muodostumisen ja tarkistaa sen indeksikorjausjärjestelmää; toteuttaa toimenpiteitä segmentoitumisen vähentämiseksi edelleen, erityisesti tehostamalla kannustimia nuorten ja ikääntyneiden työntekijöiden työllistämiseen ja edistämällä siviilioikeudellisten sopimusten käyttöä; antaa opiskelijoiden työntekoa koskevan lain; asettaa etusijalle työvoimapalveluiden käyttäjiksi rekisteröitymättömien nuorten tavoittamisen varmistamalla riittävät julkisten työvoimapalvelujen valmiudet; parantaa matalan osaamistason työntekijöiden ja ikääntyneiden työntekijöiden työllisyyttä, mukauttaa työskentely-ympäristöä edistämään pidempiä työuria ja keskittää voimavaroja räätälöityihin aktiivisiin työmarkkinapoliittisiin toimenpiteisiin ja parantaa niiden tuloksellisuutta; parantaa työntekijöiden ammattitaidon ja työmarkkinoiden tarpeiden yhteensopivuutta lisäämällä keskeisten ammatillisten koulutus- ja harjoitteluohjelmien houkuttelevuutta ja kehittämällä edelleen yhteistyötä keskeisten sidosryhmien kanssa työmarkkinoiden tarpeiden arvioinnissa; |
| --- | --- |

3.

kehittää vuoden 2014 loppuun mennessä työmarkkinaosapuolia kuultuaan ja kansallisten käytäntöjen mukaisesti laaja-alaisen työmarkkinasopimuksen, jolla varmistetaan, että palkkakehitys, myös vähimmäispalkka, tukee kilpailukykyä, kotimaista kysyntää ja työpaikkojen luomista; määrittää uudelleen vähimmäispalkan muodostumisen ja tarkistaa sen indeksikorjausjärjestelmää; toteuttaa toimenpiteitä segmentoitumisen vähentämiseksi edelleen, erityisesti tehostamalla kannustimia nuorten ja ikääntyneiden työntekijöiden työllistämiseen ja edistämällä siviilioikeudellisten sopimusten käyttöä; antaa opiskelijoiden työntekoa koskevan lain; asettaa etusijalle työvoimapalveluiden käyttäjiksi rekisteröitymättömien nuorten tavoittamisen varmistamalla riittävät julkisten työvoimapalvelujen valmiudet; parantaa matalan osaamistason työntekijöiden ja ikääntyneiden työntekijöiden työllisyyttä, mukauttaa työskentely-ympäristöä edistämään pidempiä työuria ja keskittää voimavaroja räätälöityihin aktiivisiin työmarkkinapoliittisiin toimenpiteisiin ja parantaa niiden tuloksellisuutta; parantaa työntekijöiden ammattitaidon ja työmarkkinoiden tarpeiden yhteensopivuutta lisäämällä keskeisten ammatillisten koulutus- ja harjoitteluohjelmien houkuttelevuutta ja kehittämällä edelleen yhteistyötä keskeisten sidosryhmien kanssa työmarkkinoiden tarpeiden arvioinnissa;

| 4. | saattaa loppuun NKBM-pankin yksityistämisen vuonna 2014 suunnitelmien mukaisesti, valmistelee Abanka-pankkia yksityistettäväksi vuonna 2015, jatkaa valtiontukea saavien pankkien uudelleenjärjestelysuunnitelmien nopeaa toteuttamista ja pankkialan tarvittavaa vakautusta; hyödyntää omaisuuserien laadun tarkastelun ja stressitestin tuloksia viimeistelläkseen elokuussa 2014 kattavan toimintaohjelman, johon sisältyy erityistoimenpiteitä hallinnoinnin, riskienhallinnan, luontoantoprosessin sekä tietojen laadun ja saatavuuden parantamiseksi; parantaa pankkien valmiuksia selvittää järjestämättömät luotot vahvistamalla sisäisiä omaisuudenhoito- ja uudelleenjärjestely-yksiköitä; selventää pankkien varainhoitoyhtiön toimeksiantoa julkaisemalla syyskuuhun 2014 mennessä kattavan hallinto- ja liiketoimintasuunnitelman, jossa kuvaillaan yksityiskohtaisesti sen roolia omaisuuseriensä uudelleenjärjestelyssä, lunastustavoitteita, talousarvioita, omaisuudenhoitosuunnitelmia ja odotettuja tuottoja ja varmistetaan samalla riittävät resurssit; |
| --- | --- |

4.

saattaa loppuun NKBM-pankin yksityistämisen vuonna 2014 suunnitelmien mukaisesti, valmistelee Abanka-pankkia yksityistettäväksi vuonna 2015, jatkaa valtiontukea saavien pankkien uudelleenjärjestelysuunnitelmien nopeaa toteuttamista ja pankkialan tarvittavaa vakautusta; hyödyntää omaisuuserien laadun tarkastelun ja stressitestin tuloksia viimeistelläkseen elokuussa 2014 kattavan toimintaohjelman, johon sisältyy erityistoimenpiteitä hallinnoinnin, riskienhallinnan, luontoantoprosessin sekä tietojen laadun ja saatavuuden parantamiseksi; parantaa pankkien valmiuksia selvittää järjestämättömät luotot vahvistamalla sisäisiä omaisuudenhoito- ja uudelleenjärjestely-yksiköitä; selventää pankkien varainhoitoyhtiön toimeksiantoa julkaisemalla syyskuuhun 2014 mennessä kattavan hallinto- ja liiketoimintasuunnitelman, jossa kuvaillaan yksityiskohtaisesti sen roolia omaisuuseriensä uudelleenjärjestelyssä, lunastustavoitteita, talousarvioita, omaisuudenhoitosuunnitelmia ja odotettuja tuottoja ja varmistetaan samalla riittävät resurssit;

| 5. | jatkaa vuonna 2013 ilmoitettuja yksityistämisiä aikataulun mukaisesti; laatii Slovenian valtion holdingyhtiötä koskevan strategian, johon sisältyy omaisuuserien selkeä luokittelu, vuonna 2014 annetun Slovenian valtion holdingyhtiötä koskevan lain aikataulun ja määritelmien mukaisesti; sitoutuu marraskuuhun 2014 mennessä lyhyen aikavälin (yhdestä kahteen vuotta) divestointisuunnitelmaan määrättyjen hyvin kohdennettujen omaisuuserien osalta ja selkeää aikataulua noudattaen; saattaa holdingyhtiön täysin toimintakykyiseksi hoitamaan valtion omistukseen jäänyttä omaisuutta ja divestoimaan omaisuudenhoitosäännösten mukaisesti korvamerkityt omaisuuserät lakisääteisessä määräajassa; hyväksyy ja panee täytäntöön syyskuuhun 2014 mennessä valtionyhtiöiden hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevat säännökset, joilla varmistetaan niiden ammattimainen, läpinäkyvä ja riippumaton johtaminen; |
| --- | --- |

5.

jatkaa vuonna 2013 ilmoitettuja yksityistämisiä aikataulun mukaisesti; laatii Slovenian valtion holdingyhtiötä koskevan strategian, johon sisältyy omaisuuserien selkeä luokittelu, vuonna 2014 annetun Slovenian valtion holdingyhtiötä koskevan lain aikataulun ja määritelmien mukaisesti; sitoutuu marraskuuhun 2014 mennessä lyhyen aikavälin (yhdestä kahteen vuotta) divestointisuunnitelmaan määrättyjen hyvin kohdennettujen omaisuuserien osalta ja selkeää aikataulua noudattaen; saattaa holdingyhtiön täysin toimintakykyiseksi hoitamaan valtion omistukseen jäänyttä omaisuutta ja divestoimaan omaisuudenhoitosäännösten mukaisesti korvamerkityt omaisuuserät lakisääteisessä määräajassa; hyväksyy ja panee täytäntöön syyskuuhun 2014 mennessä valtionyhtiöiden hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevat säännökset, joilla varmistetaan niiden ammattimainen, läpinäkyvä ja riippumaton johtaminen;

| 6. | viimeistelee vuoden 2014 loppuun mennessä yritysten uudelleenjärjestelyä koskevan yleissuunnitelman, joka sisältää selkeät painopisteet ja tuloksellisen täytäntöönpanoprosessin; perustaa yritysten uudelleenjärjestelyä käsittelevän keskitetyn työryhmän seuraamaan ja koordinoimaan koko uudelleenjärjestelyprosessia, tarjoamaan tarvittavaa asiantuntemusta, ohjeistusta ja neuvontaa ja edistämään kaikkien asianomaisten sidosryhmien välistä neuvotteluprosessia; laatii luettelon kiireellisimmistä uudelleenjärjestelytapauksista ja maksimoi takaisinperintäarvon luotonantajille; edistää uudelleenjärjestelyprosessiin osallistuvien sidosryhmien käytettävissä olevien oikeudellisten mekanismien ja kansainvälisten parhaiden käytäntöjen hyödyntämistä; arvioi viimeaikaisia maksukyvyttömyyslainsäädännön muutoksia syyskuuhun 2014 mennessä, jotta se olisi valmis ottamaan käyttöön tarvittavat lisätoimenpiteet; lyhentää edelleen oikeudenkäyntien kestoa ensimmäisessä oikeusasteessa käsiteltävissä siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa, mukaan lukien maksukyvyttömyyslainsäädännön piiriin kuuluvat asiat, ja vähentää vireillä olevien asioiden, erityisesti täytäntöönpano- ja maksukyvyttömyysasioiden, määrää; |
| --- | --- |

6.

viimeistelee vuoden 2014 loppuun mennessä yritysten uudelleenjärjestelyä koskevan yleissuunnitelman, joka sisältää selkeät painopisteet ja tuloksellisen täytäntöönpanoprosessin; perustaa yritysten uudelleenjärjestelyä käsittelevän keskitetyn työryhmän seuraamaan ja koordinoimaan koko uudelleenjärjestelyprosessia, tarjoamaan tarvittavaa asiantuntemusta, ohjeistusta ja neuvontaa ja edistämään kaikkien asianomaisten sidosryhmien välistä neuvotteluprosessia; laatii luettelon kiireellisimmistä uudelleenjärjestelytapauksista ja maksimoi takaisinperintäarvon luotonantajille; edistää uudelleenjärjestelyprosessiin osallistuvien sidosryhmien käytettävissä olevien oikeudellisten mekanismien ja kansainvälisten parhaiden käytäntöjen hyödyntämistä; arvioi viimeaikaisia maksukyvyttömyyslainsäädännön muutoksia syyskuuhun 2014 mennessä, jotta se olisi valmis ottamaan käyttöön tarvittavat lisätoimenpiteet; lyhentää edelleen oikeudenkäyntien kestoa ensimmäisessä oikeusasteessa käsiteltävissä siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa, mukaan lukien maksukyvyttömyyslainsäädännön piiriin kuuluvat asiat, ja vähentää vireillä olevien asioiden, erityisesti täytäntöönpano- ja maksukyvyttömyysasioiden, määrää;

| 7. | vähentää yritystoiminnan harjoittamisen esteitä Sloveniassa talouden kehityksen kannalta keskeisillä aloilla, jotta maasta tulisi houkuttelevampi kohde suorille ulkomaisille sijoituksille, erityisesti nopeuttamalla säänneltyjen ammattien vapauttamista ja vähentämällä hallinnollista rasitetta, myös sujuvoittamalla lupamenettelyjä; varmistaa kilpailuviranomaisen riittävä taloudellinen riippumattomuus ja lisää sen institutionaalista riippumattomuutta; yhdenmukaistaa painopisteitä ja varmistaa johdonmukaisuuden vuoden 2011 tutkimus- ja innovaatiostrategian ja vuoden 2013 teollisuuspoliittisen strategian sekä tulevien älykkään erikoistumisstrategian ja liikennestrategian välillä, jotta varmistetaan niiden nopea toteuttaminen ja tulosten arviointi; |
| --- | --- |

7.

vähentää yritystoiminnan harjoittamisen esteitä Sloveniassa talouden kehityksen kannalta keskeisillä aloilla, jotta maasta tulisi houkuttelevampi kohde suorille ulkomaisille sijoituksille, erityisesti nopeuttamalla säänneltyjen ammattien vapauttamista ja vähentämällä hallinnollista rasitetta, myös sujuvoittamalla lupamenettelyjä; varmistaa kilpailuviranomaisen riittävä taloudellinen riippumattomuus ja lisää sen institutionaalista riippumattomuutta; yhdenmukaistaa painopisteitä ja varmistaa johdonmukaisuuden vuoden 2011 tutkimus- ja innovaatiostrategian ja vuoden 2013 teollisuuspoliittisen strategian sekä tulevien älykkään erikoistumisstrategian ja liikennestrategian välillä, jotta varmistetaan niiden nopea toteuttaminen ja tulosten arviointi;

| 8. | toteuttaa korruption torjumiseksi tehokkaita toimenpiteitä, joilla lisätään läpinäkyvyyttä ja vastuullisuutta ja otetaan käyttöön ulkoiset tulosten arviointi- ja laadunvalvontamenettelyt. |
| --- | --- |

8.

toteuttaa korruption torjumiseksi tehokkaita toimenpiteitä, joilla lisätään läpinäkyvyyttä ja vastuullisuutta ja otetaan käyttöön ulkoiset tulosten arviointi- ja laadunvalvontamenettelyt.

Tehty Brysselissä 8 päivänä heinäkuuta 2014.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

P. C. PADOAN

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Pidetty voimassa vuodelle 2014 jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista 6 päivänä toukokuuta 2014 annetulla neuvoston päätöksellä 2014/322/EU (EUVL L 165, 4.6.2014, s. 49).

3

(4)  EUVL C 217, 30.7.2013, s. 75.

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 473/2013, annettu 21 päivänä toukokuuta 2013, alustavien talousarviosuunnitelmien seurantaa ja arviointia sekä euroalueen jäsenvaltioiden liiallisen alijäämän tilanteen korjaamisen varmistamista koskevista yhteisistä säännöksistä (EUVL L 140, 27.5.2013, s. 11).

5

(6)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

6

(7)  Katso tämän virallisen lehden sivu 141

7

---

| 29.7.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 247/122 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 247/122

---

NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014,

Slovakian vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Slovakian vuoden 2014 vakausohjelmasta

2014/C 247/23

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi työllisyys- ja kasvustrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia vauhdittaa kestävää kasvua ja lisätä kilpailukykyä. |
| --- | --- |

(1)

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi työllisyys- ja kasvustrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia vauhdittaa kestävää kasvua ja lisätä kilpailukykyä.

| (2) | Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (2). Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (2). Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.

| (3) | Jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

(3)

Jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon.

| (4) | Neuvosto antoi 9 päivänä heinäkuuta 2013 suosituksen (3) Slovakian vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Slovakian vuosien 2012–2016 tarkistetusta vakausohjelmasta. Komissio antoi 15 päivänä marraskuuta 2013 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 473/2013 (4) mukaisesti lausuntonsa Slovakian alustavasta talousarviosuunnitelmasta vuodeksi 2014. |
| --- | --- |

(4)

Neuvosto antoi 9 päivänä heinäkuuta 2013 suosituksen (3) Slovakian vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Slovakian vuosien 2012–2016 tarkistetusta vakausohjelmasta. Komissio antoi 15 päivänä marraskuuta 2013 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 473/2013 (4) mukaisesti lausuntonsa Slovakian alustavasta talousarviosuunnitelmasta vuodeksi 2014.

| (5) | Komissio hyväksyi 13 päivänä marraskuuta 2013 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2014 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi myös Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (5) perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa Slovakian ei katsottu kuuluvan niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. |
| --- | --- |

(5)

Komissio hyväksyi 13 päivänä marraskuuta 2013 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2014 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi myös Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (5) perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa Slovakian ei katsottu kuuluvan niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

| (6) | Eurooppa-neuvosto hyväksyi 20 päivänä joulukuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa. |
| --- | --- |

(6)

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 20 päivänä joulukuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa.

| (7) | Slovakia toimitti vuoden 2014 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2014 vakausohjelmansa 23 päivänä huhtikuuta 2014. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. |
| --- | --- |

(7)

Slovakia toimitti vuoden 2014 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2014 vakausohjelmansa 23 päivänä huhtikuuta 2014. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

| (8) | Vuoden 2014 vakausohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian tavoitteena on varmistaa liiallisen alijäämän korjaamisen kestävyys ja päästä keskipitkän aikavälin tavoitteeseen, joka on noin 0,5 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, vuoteen 2017 mennessä. Tämä keskipitkän aikavälin tavoite on vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia tiukempi. Slovakian julkisen talouden alijäämä saatiin kestävästi alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2013. Julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman suunniteltu (uudelleenlaskettu) muutos vuoden 2014 ohjelmassa merkitsee, että Slovakia poikkeaa merkittävästi sopeutusurasta kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta. Vuodeksi 2015 suunniteltu parannus eli 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen noudattaisi vakaus- ja kasvusopimuksen sääntöjä. Seuraavina vuosina vakausohjelmalla ei varmistettaisi riittävää sopeutusta kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta. Menot kasvaisivat vertailuarvon mukaista tahtia sekä vuonna 2014 että 2015. Vakausohjelman mukaan suurin osa keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseen tähtäävistä vakauttamistoimista on tarkoitus toteuttaa vuosina 2016 ja 2017. Sopeutusuraan kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta sisältyy yleisesti ottaen riskejä, jotka liittyvät vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten noudattamiseen. Vakausohjelman mukaan julkisyhteisöjen velka alittaa koko ohjelmakauden ajan arvon, joka on 60 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vakausohjelman julkisen talouden kehitysarvion perustana oleva makrotalouden skenaario, joka on riippumattoman elimen (makrotalousennusteista vastaava kansallinen komitea) hyväksymä, on uskottava.
  Ei kuitenkaan ole varmaa, että tähän mennessä kvantifioiduilla toimenpiteillä voidaan saavuttaa viranomaisten määrittämät finanssipoliittiset tavoitteet. Kaikkia tulotoimenpiteitä ei myöskään ole täsmennetty riittävästi, ja valtionhallinnon kustannussäästöihin tähtääviin uudistuksiin liittyy täytäntöönpanoriskejä, sillä julkishallinnon palkkakustannukset saattavat ylittää budjetoidut määrät, kuten aikaisemminkin. Toisaalta vakausohjelmassa esitetyissä luvuissa ei oteta vielä huomioon kotimaisen velkajarrun käyttöönotosta johtuvia säästöjä. Komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteessa sen sijaan otetaan huomioon velkajarrusta johtuvien menosäästöjen vaikutus. Komission ennusteen mukaan sopeutusurasta poikettaisiin vuonna 2014 vähemmän kuin vakausohjelmassa arvioidaan. Vuodelle 2015 ennakoitu rakenteellisen sopeutus on riittävää, ja menojen kasvulle asetettu vertailuarvo saavutetaan sekä vuonna 2014 että 2015. |
| --- | --- |

(8)

Vuoden 2014 vakausohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian tavoitteena on varmistaa liiallisen alijäämän korjaamisen kestävyys ja päästä keskipitkän aikavälin tavoitteeseen, joka on noin 0,5 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, vuoteen 2017 mennessä. Tämä keskipitkän aikavälin tavoite on vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia tiukempi. Slovakian julkisen talouden alijäämä saatiin kestävästi alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2013. Julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman suunniteltu (uudelleenlaskettu) muutos vuoden 2014 ohjelmassa merkitsee, että Slovakia poikkeaa merkittävästi sopeutusurasta kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta. Vuodeksi 2015 suunniteltu parannus eli 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen noudattaisi vakaus- ja kasvusopimuksen sääntöjä. Seuraavina vuosina vakausohjelmalla ei varmistettaisi riittävää sopeutusta kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta. Menot kasvaisivat vertailuarvon mukaista tahtia sekä vuonna 2014 että 2015. Vakausohjelman mukaan suurin osa keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseen tähtäävistä vakauttamistoimista on tarkoitus toteuttaa vuosina 2016 ja 2017. Sopeutusuraan kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta sisältyy yleisesti ottaen riskejä, jotka liittyvät vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten noudattamiseen. Vakausohjelman mukaan julkisyhteisöjen velka alittaa koko ohjelmakauden ajan arvon, joka on 60 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vakausohjelman julkisen talouden kehitysarvion perustana oleva makrotalouden skenaario, joka on riippumattoman elimen (makrotalousennusteista vastaava kansallinen komitea) hyväksymä, on uskottava.

Ei kuitenkaan ole varmaa, että tähän mennessä kvantifioiduilla toimenpiteillä voidaan saavuttaa viranomaisten määrittämät finanssipoliittiset tavoitteet. Kaikkia tulotoimenpiteitä ei myöskään ole täsmennetty riittävästi, ja valtionhallinnon kustannussäästöihin tähtääviin uudistuksiin liittyy täytäntöönpanoriskejä, sillä julkishallinnon palkkakustannukset saattavat ylittää budjetoidut määrät, kuten aikaisemminkin. Toisaalta vakausohjelmassa esitetyissä luvuissa ei oteta vielä huomioon kotimaisen velkajarrun käyttöönotosta johtuvia säästöjä. Komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteessa sen sijaan otetaan huomioon velkajarrusta johtuvien menosäästöjen vaikutus. Komission ennusteen mukaan sopeutusurasta poikettaisiin vuonna 2014 vähemmän kuin vakausohjelmassa arvioidaan. Vuodelle 2015 ennakoitu rakenteellisen sopeutus on riittävää, ja menojen kasvulle asetettu vertailuarvo saavutetaan sekä vuonna 2014 että 2015.

| (9) | Vaikka sekä vakausohjelmassa että kansallisessa uudistusohjelmassa ilmoitetaan aikomuksesta lisätä kasvua edistäviä menoja, lähtökohtana olevat suunnitelmat eivät vaikuta tukevan täysin tätä tavoitetta. Valtion talousarvion koulutusmenot kasvavat vuonna 2014, mutta supistuvat seuraavina vuosina. Asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen vakausohjelman ja komission talousennusteen arvioinnin perusteella neuvosto katsoo, että vuonna 2014 riskinä on poikkeaminen sopeutusurasta kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta, mutta vuonna 2015 korjausliikkeen odotetaan olevan asianmukainen. |
| --- | --- |

(9)

Vaikka sekä vakausohjelmassa että kansallisessa uudistusohjelmassa ilmoitetaan aikomuksesta lisätä kasvua edistäviä menoja, lähtökohtana olevat suunnitelmat eivät vaikuta tukevan täysin tätä tavoitetta. Valtion talousarvion koulutusmenot kasvavat vuonna 2014, mutta supistuvat seuraavina vuosina. Asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen vakausohjelman ja komission talousennusteen arvioinnin perusteella neuvosto katsoo, että vuonna 2014 riskinä on poikkeaminen sopeutusurasta kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta, mutta vuonna 2015 korjausliikkeen odotetaan olevan asianmukainen.

| (10) | Slovakia otti talous- ja rahaliiton vakaudesta, yhteensovittamisesta sekä ohjauksesta ja hallinnasta tehdyn sopimuksen vaatimusten mukaisen talousarvion tasapainoa koskevan säännöksen käyttöön marraskuussa 2013. Julkisen talouden kehystä heikentää kuitenkin sitovien ja täytäntöönpanokelpoisten menokattojen puute. Vaikka vakausohjelmassa suunniteltiin niiden ottamista käyttöön vuoteen 2013 mennessä, sitoumusta ei ole toistaiseksi noudatettu. Slovakia on edelleen maa, jonka julkisen talouden kestävyyteen liittyy keskisuuri riski. Terveydenhuoltomenojen ennustetaan olevan kasvavien ikäsidonnaisten kustannusten pääasiallinen aiheuttaja, ja ne muodostavat 2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Terveydenhuoltomenot kasvavat ennusteen mukaan Slovakiassa toiseksi eniten kaikista jäsenvaltioista. Ongelmat koskevat pääasiassa laitoshoitoa ja perusterveydenhuoltoa. Joulukuussa 2013 hallitus hyväksyi terveydenhuollon strategiakehyksen vuosiksi 2014–2030, ja sen tarkoituksena on parantaa kustannustehokkuutta. Strategia edellyttää nyt yksityiskohtaisten täytäntöönpanosuunnitelmien laatimista. |
| --- | --- |

(10)

Slovakia otti talous- ja rahaliiton vakaudesta, yhteensovittamisesta sekä ohjauksesta ja hallinnasta tehdyn sopimuksen vaatimusten mukaisen talousarvion tasapainoa koskevan säännöksen käyttöön marraskuussa 2013. Julkisen talouden kehystä heikentää kuitenkin sitovien ja täytäntöönpanokelpoisten menokattojen puute. Vaikka vakausohjelmassa suunniteltiin niiden ottamista käyttöön vuoteen 2013 mennessä, sitoumusta ei ole toistaiseksi noudatettu. Slovakia on edelleen maa, jonka julkisen talouden kestävyyteen liittyy keskisuuri riski. Terveydenhuoltomenojen ennustetaan olevan kasvavien ikäsidonnaisten kustannusten pääasiallinen aiheuttaja, ja ne muodostavat 2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Terveydenhuoltomenot kasvavat ennusteen mukaan Slovakiassa toiseksi eniten kaikista jäsenvaltioista. Ongelmat koskevat pääasiassa laitoshoitoa ja perusterveydenhuoltoa. Joulukuussa 2013 hallitus hyväksyi terveydenhuollon strategiakehyksen vuosiksi 2014–2030, ja sen tarkoituksena on parantaa kustannustehokkuutta. Strategia edellyttää nyt yksityiskohtaisten täytäntöönpanosuunnitelmien laatimista.

| (11) | Slovakia on edistynyt verosäännösten noudattamisen parantamisessa. Veropetosten torjuntaa koskevan toimintaohjelman täytäntöönpano etenee ja noin puolet toimenpiteistä on käytössä. Näistä syistä Slovakian verojärjestelmä, erityisesti arvolisäveronkanto, näyttää tehostuneen vuonna 2013. Tarvetta toimien vakiinnuttamiseen ja verohallinnon analyyttisen ja tarkastuskapasiteetin lisäämiseen on kuitenkin edelleen, ja verojen, tullien ja sosiaaliturvamaksuosuuksien kannon yhdenmukaistamisessa ollaan aikataulussa jäljessä. Jotta kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista voidaan jatkaa, Slovakia voisi kasvattaa verotuloja vähiten kasvua haittaavista lähteistä, joita ovat erityisesti juoksevat kiinteistöverot ja ympäristöverot. Juoksevan kiinteistöverotuksen uudistamisessa ja veron sitomisessa kiinteistöjen markkina-arvoon ei kuitenkaan ole edistytty tältä osin. Kiinteistöverotulot ovat pysyneet suhteellisen alhaisina ja muuttumattomina vuodesta 2000. Hallitus toteutti vuonna 2013 toimenpiteitä, joilla kavennettiin työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien verokiilojen välistä suurta eroa. Vuonna 2012 näiden ryhmien välillä havaittu efektiivisten veroasteiden ero oli kuitenkin edelleen merkittävä. |
| --- | --- |

(11)

Slovakia on edistynyt verosäännösten noudattamisen parantamisessa. Veropetosten torjuntaa koskevan toimintaohjelman täytäntöönpano etenee ja noin puolet toimenpiteistä on käytössä. Näistä syistä Slovakian verojärjestelmä, erityisesti arvolisäveronkanto, näyttää tehostuneen vuonna 2013. Tarvetta toimien vakiinnuttamiseen ja verohallinnon analyyttisen ja tarkastuskapasiteetin lisäämiseen on kuitenkin edelleen, ja verojen, tullien ja sosiaaliturvamaksuosuuksien kannon yhdenmukaistamisessa ollaan aikataulussa jäljessä. Jotta kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista voidaan jatkaa, Slovakia voisi kasvattaa verotuloja vähiten kasvua haittaavista lähteistä, joita ovat erityisesti juoksevat kiinteistöverot ja ympäristöverot. Juoksevan kiinteistöverotuksen uudistamisessa ja veron sitomisessa kiinteistöjen markkina-arvoon ei kuitenkaan ole edistytty tältä osin. Kiinteistöverotulot ovat pysyneet suhteellisen alhaisina ja muuttumattomina vuodesta 2000. Hallitus toteutti vuonna 2013 toimenpiteitä, joilla kavennettiin työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien verokiilojen välistä suurta eroa. Vuonna 2012 näiden ryhmien välillä havaittu efektiivisten veroasteiden ero oli kuitenkin edelleen merkittävä.

| (12) | Työmarkkinoilla on edelleen monia haasteita. Työttömyysaste on noin 14 prosenttia ja pääosa on pitkäaikaistyöttömiä, mikä viittaa siihen, että työttömyysongelma on Slovakiassa luonteeltaan rakenteellinen. Slovakia on edistynyt jonkin verran sellaisten matalapalkkaisten työntekijöiden verokiilan kaventamisessa, jotka palaavat työmarkkinoille pitkän työttömyysjakson jälkeen, mutta toimenpiteen tuloksellisuutta on seurattava ja arvioitava. Edistyminen on ollut vähäistä muilla osa-alueilla, kuten julkisten työvoimapalvelujen valmiuksien parantamisessa, jotta ne voisivat tarjota yksilöllisiä palveluja, ja aktivointitoimenpiteiden ja sosiaalietuuksien välisen yhteyden vahvistamisessa. Nuorisotyöttömyyden osalta julkisilla työvoimapalveluilla on rajalliset valmiudet varhaiseen puuttumiseen ja työnhakijoiden profiilin mukaan räätälöityihin palveluihin sekä rekisteröitymättömien nuorten saavuttamiseen. Näillä osa-alueilla tarvitaankin toimia nuorisotakuun tavoitteiden mukaisesti. Tarvitaan enemmän kohdennettuja toimenpiteitä epäedullisimmassa asemassa olevien työnhakijoiden hyväksi, joihin kuuluvat myös romanit, joiden työllisyysaste on erittäin alhainen. Asianmukaisten päivähoitopalvelujen puuttuminen erityisesti alle kolmivuotiailta lapsilta vaikeuttaa äitien palaamista työmarkkinoille. |
| --- | --- |

(12)

Työmarkkinoilla on edelleen monia haasteita. Työttömyysaste on noin 14 prosenttia ja pääosa on pitkäaikaistyöttömiä, mikä viittaa siihen, että työttömyysongelma on Slovakiassa luonteeltaan rakenteellinen. Slovakia on edistynyt jonkin verran sellaisten matalapalkkaisten työntekijöiden verokiilan kaventamisessa, jotka palaavat työmarkkinoille pitkän työttömyysjakson jälkeen, mutta toimenpiteen tuloksellisuutta on seurattava ja arvioitava. Edistyminen on ollut vähäistä muilla osa-alueilla, kuten julkisten työvoimapalvelujen valmiuksien parantamisessa, jotta ne voisivat tarjota yksilöllisiä palveluja, ja aktivointitoimenpiteiden ja sosiaalietuuksien välisen yhteyden vahvistamisessa. Nuorisotyöttömyyden osalta julkisilla työvoimapalveluilla on rajalliset valmiudet varhaiseen puuttumiseen ja työnhakijoiden profiilin mukaan räätälöityihin palveluihin sekä rekisteröitymättömien nuorten saavuttamiseen. Näillä osa-alueilla tarvitaankin toimia nuorisotakuun tavoitteiden mukaisesti. Tarvitaan enemmän kohdennettuja toimenpiteitä epäedullisimmassa asemassa olevien työnhakijoiden hyväksi, joihin kuuluvat myös romanit, joiden työllisyysaste on erittäin alhainen. Asianmukaisten päivähoitopalvelujen puuttuminen erityisesti alle kolmivuotiailta lapsilta vaikeuttaa äitien palaamista työmarkkinoille.

| (13) | Koulutus vastaa vain rajatussa määrin työmarkkinoiden tarpeita, mikä vaikeuttaa pätevän työvoiman tarjontaa. Oppivelvollisuuskoulutukseen osallistuvat oppilaat suoriutuvat EU:n keskiarvoa huonommin, ja tulokset ovat heikentyneet merkittävästi. Julkiset koulutusmenot ovat alhaiset huolimatta hiljattaisista opettajien palkkojen korotuksista. Opettajien peruskoulutusta ollaan kehittämässä ja käytännön työharjoittelua lisäämässä, mutta näitä toimenpiteitä on jatkettava. Vaikka hallitus on toteuttanut toimia ammatillisen ja yleissivistävän koulutuksen uudistamiseksi ja nuorten työpaikkojen tukemiseksi, nuorisotyöttömyysaste on edelleen yksi unionin korkeimpia ja siirtyminen koulusta työelämään on hankalaa. Työsuuntautuneiden kandidaattiohjelmien suhteellisen alhainen osuus ja riittämätön yhteistyö työnantajien kanssa heikentää korkea-asteen koulutuksen mahdollisuuksia vastata työmarkkinoiden tarpeisiin. Korkea-asteen opetuksen sekä yritysten ja oppilaitosten välisen yhteistyön laadun parantaminen auttaisi myös parantamaan talouden innovaatiokapasiteettia. Älykkään erikoistumisstrategian sisältämät suunnitelmat ovat oikeansuuntaisia, mutta ne on toteutettava tuloksellisesti. Laadukkaan varhaiskasvatuksen ja päivähoidon tarjonnan pysyminen vähäisenä vaikuttaa erityisesti romanien koulutustasoon. Romanioppilaiden koulumenestyksen parantamiseen tähtäävät aloitteet ovat toistaiseksi perustuneet liialti EU:n yhteisrahoittamiin hankkeisiin. |
| --- | --- |

(13)

Koulutus vastaa vain rajatussa määrin työmarkkinoiden tarpeita, mikä vaikeuttaa pätevän työvoiman tarjontaa. Oppivelvollisuuskoulutukseen osallistuvat oppilaat suoriutuvat EU:n keskiarvoa huonommin, ja tulokset ovat heikentyneet merkittävästi. Julkiset koulutusmenot ovat alhaiset huolimatta hiljattaisista opettajien palkkojen korotuksista. Opettajien peruskoulutusta ollaan kehittämässä ja käytännön työharjoittelua lisäämässä, mutta näitä toimenpiteitä on jatkettava. Vaikka hallitus on toteuttanut toimia ammatillisen ja yleissivistävän koulutuksen uudistamiseksi ja nuorten työpaikkojen tukemiseksi, nuorisotyöttömyysaste on edelleen yksi unionin korkeimpia ja siirtyminen koulusta työelämään on hankalaa. Työsuuntautuneiden kandidaattiohjelmien suhteellisen alhainen osuus ja riittämätön yhteistyö työnantajien kanssa heikentää korkea-asteen koulutuksen mahdollisuuksia vastata työmarkkinoiden tarpeisiin. Korkea-asteen opetuksen sekä yritysten ja oppilaitosten välisen yhteistyön laadun parantaminen auttaisi myös parantamaan talouden innovaatiokapasiteettia. Älykkään erikoistumisstrategian sisältämät suunnitelmat ovat oikeansuuntaisia, mutta ne on toteutettava tuloksellisesti. Laadukkaan varhaiskasvatuksen ja päivähoidon tarjonnan pysyminen vähäisenä vaikuttaa erityisesti romanien koulutustasoon. Romanioppilaiden koulumenestyksen parantamiseen tähtäävät aloitteet ovat toistaiseksi perustuneet liialti EU:n yhteisrahoittamiin hankkeisiin.

| (14) | Energia-alalla Slovakia on edistynyt työssä sähkö- ja kaasuverkkojen yhteenliitännän lisäämiseksi naapurimaiden kanssa. Slovakian energiamarkkinoiden toiminnan parantamiseen ja erityisesti hinnoittelumekanismien läpinäkyvyyden lisäämiseen tähtääviä toimenpiteitä kuitenkin tarvitaan edelleen. Energiatehokkuuden parantamista koskevaa toimenpidepakettia on ehdotettu EU:n rahoituksen saajaksi uudella ohjelmakaudella. |
| --- | --- |

(14)

Energia-alalla Slovakia on edistynyt työssä sähkö- ja kaasuverkkojen yhteenliitännän lisäämiseksi naapurimaiden kanssa. Slovakian energiamarkkinoiden toiminnan parantamiseen ja erityisesti hinnoittelumekanismien läpinäkyvyyden lisäämiseen tähtääviä toimenpiteitä kuitenkin tarvitaan edelleen. Energiatehokkuuden parantamista koskevaa toimenpidepakettia on ehdotettu EU:n rahoituksen saajaksi uudella ohjelmakaudella.

| (15) | Meneillään oleva julkishallinnon uudistus parantaa asiakassuuntautuneisuutta, mutta julkishallinnon alisuoriutuminen jatkuu kuitenkin niin laadun kuin tehokkuudenkin osalta. Vaalikausiin liittyvä, henkilöstön jatkuva suuri vaihtuvuus sekä heikko henkilöstöhallinto ja huonot analyyttiset valmiudet vaikeuttavat näyttöön perustuvaa poliittista päätöksentekoa. Kansainvälisten korruptioindikaattoreiden perusteella Slovakian tulokset ovat edelleen huonot. Se on edistynyt heikosti tuomioistuinlaitoksen tehokkuuden ja läpinäkyvyyden parantamisessa. Liiketoimintaympäristön laatu on heikentynyt Slovakiassa, ja nopeasti kasvavien yritysten tukeminen on polkenut paikallaan. Slovakia uudisti hiljattain julkisia hankintoja koskevat säännöt niiden läpinäkyvyyden ja tuloksellisuuden parantamiseksi, mutta sääntöjen soveltaminen on edelleen haasteellista ja vuonna 2013 toteutetun julkisten hankintojen uudistuksen vaikutukset ovat olleet vähäisiä. |
| --- | --- |

(15)

Meneillään oleva julkishallinnon uudistus parantaa asiakassuuntautuneisuutta, mutta julkishallinnon alisuoriutuminen jatkuu kuitenkin niin laadun kuin tehokkuudenkin osalta. Vaalikausiin liittyvä, henkilöstön jatkuva suuri vaihtuvuus sekä heikko henkilöstöhallinto ja huonot analyyttiset valmiudet vaikeuttavat näyttöön perustuvaa poliittista päätöksentekoa. Kansainvälisten korruptioindikaattoreiden perusteella Slovakian tulokset ovat edelleen huonot. Se on edistynyt heikosti tuomioistuinlaitoksen tehokkuuden ja läpinäkyvyyden parantamisessa. Liiketoimintaympäristön laatu on heikentynyt Slovakiassa, ja nopeasti kasvavien yritysten tukeminen on polkenut paikallaan. Slovakia uudisti hiljattain julkisia hankintoja koskevat säännöt niiden läpinäkyvyyden ja tuloksellisuuden parantamiseksi, mutta sääntöjen soveltaminen on edelleen haasteellista ja vuonna 2013 toteutetun julkisten hankintojen uudistuksen vaikutukset ovat olleet vähäisiä.

| (16) | Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut kattavasti Slovakian talouspolitiikkaa. Se on arvioinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman. Se on ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen Slovakian finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–6. |
| --- | --- |

(16)

Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut kattavasti Slovakian talouspolitiikkaa. Se on arvioinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman. Se on ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen Slovakian finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–6.

| (17) | Neuvosto on tutkinut vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (6) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1. |
| --- | --- |

(17)

Neuvosto on tutkinut vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (6) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.

| (18) | Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut myös koko euroalueen talouspolitiikkaa. Neuvosto on antanut tämän perusteella erityisiä suosituksia jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö on euro (7). Koska Slovakian rahayksikkö on euro, sen olisi myös varmistettava, että kyseiset suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti, |
| --- | --- |

(18)

Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut myös koko euroalueen talouspolitiikkaa. Neuvosto on antanut tämän perusteella erityisiä suosituksia jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö on euro (7). Koska Slovakian rahayksikkö on euro, sen olisi myös varmistettava, että kyseiset suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti,

SUOSITTAA, että Slovakia toteuttaa vuosina 2014 ja 2015 toimia, joilla se

| 1. | liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeen lujittaa vuonna 2014 toteutettavia julkisen talouden toimenpiteitä, koska komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen mukaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevän osion vaatimuksiin nähden on muodostumassa ero, jonka suuruus on 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen; varmistaa vuonna 2015 edellytetyn sopeutuksen, eli 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen, kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta odotettu heikko taloustilanne huomioiden; toteuttaa sen jälkeen keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseen asti vuotuisen rakennesopeutuksen, jonka viitearvo on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen; vahvistaa edelleen julkisen talouden kehystä, myös varmistamalla sitovat ja täytäntöönpanokelpoiset menokatot; parantaa julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä lisäämällä terveydenhuoltoalan kustannustehokkuutta, erityisesti rationalisoimalla sairaalahoitoa ja sen hallinnointia ja kehittämällä perushoitoa; |
| --- | --- |

1.

liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeen lujittaa vuonna 2014 toteutettavia julkisen talouden toimenpiteitä, koska komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen mukaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevän osion vaatimuksiin nähden on muodostumassa ero, jonka suuruus on 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen; varmistaa vuonna 2015 edellytetyn sopeutuksen, eli 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen, kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta odotettu heikko taloustilanne huomioiden; toteuttaa sen jälkeen keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseen asti vuotuisen rakennesopeutuksen, jonka viitearvo on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen; vahvistaa edelleen julkisen talouden kehystä, myös varmistamalla sitovat ja täytäntöönpanokelpoiset menokatot; parantaa julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä lisäämällä terveydenhuoltoalan kustannustehokkuutta, erityisesti rationalisoimalla sairaalahoitoa ja sen hallinnointia ja kehittämällä perushoitoa;

| 2. | kehittää verohallinnon toimintaa lisäämällä tarkastus-, riskienarviointi- ja velanperintävalmiuksia; ottaa kiinteistöjen verotuksessa huomioon niiden markkina-arvon; |
| --- | --- |

2.

kehittää verohallinnon toimintaa lisäämällä tarkastus-, riskienarviointi- ja velanperintävalmiuksia; ottaa kiinteistöjen verotuksessa huomioon niiden markkina-arvon;

| 3. | puuttuu tuloksellisemmin pitkäaikaistyöttömyyteen aktivointitoimilla, toisen mahdollisuuden tarjoavalla koulutuksella ja räätälöidyllä laadukkaalla ammattikoulutuksella; parantaa julkisten työvoimapalvelujen valmiuksia palveluohjaukseen, hallinnointiin, yksilöllisiin neuvontapalveluihin ja työnhakijoiden aktivointiin sekä lisää aktivoinnin ja sosiaalietuuksien välistä sidoksisuutta; torjuu tehokkaasti nuorisotyöttömyyttä kehittämällä varhaista puuttumista ongelmiin nuorisotakuun tavoitteiden mukaisesti; lisää kannustimia naisten työssäkäynnille parantamalla päivähoitopalvelujen tarjontaa erityisesti alle kolmevuotiaille lapsille; |
| --- | --- |

3.

puuttuu tuloksellisemmin pitkäaikaistyöttömyyteen aktivointitoimilla, toisen mahdollisuuden tarjoavalla koulutuksella ja räätälöidyllä laadukkaalla ammattikoulutuksella; parantaa julkisten työvoimapalvelujen valmiuksia palveluohjaukseen, hallinnointiin, yksilöllisiin neuvontapalveluihin ja työnhakijoiden aktivointiin sekä lisää aktivoinnin ja sosiaalietuuksien välistä sidoksisuutta; torjuu tehokkaasti nuorisotyöttömyyttä kehittämällä varhaista puuttumista ongelmiin nuorisotakuun tavoitteiden mukaisesti; lisää kannustimia naisten työssäkäynnille parantamalla päivähoitopalvelujen tarjontaa erityisesti alle kolmevuotiaille lapsille;

| 4. | toteuttaa toimenpiteitä opetuksen laadun parantamiseksi, jotta oppimistulokset kohenisivat; lisää yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen liittyvää työssäoppimista yrityksissä; sopeuttaa akkreditointi-, rahoitus- ja hallintotoimenpiteitä, jotta ne edistävät työsuuntautuneiden kandidaattiohjelmien luomista; kehittää tieteellisen perustan laatua ja merkitystä sekä panee täytäntöön suunnitelmat, joilla edistetään tietämyksen siirtoa ja yhteistyötä korkeakoulujen, tutkimusyksikköjen ja yrityssektorin välillä; vahvistaa järjestelmälliset toimenpiteet, joilla helpotetaan syrjäytyneiden yhteisöjen, kuten romanien, pääsyä korkealaatuiseen ja osallistavaan varhaiskasvatukseen ja kouluopetukseen; toteuttaa toimia, joilla lisätään romanien laajempaa osallistumista ammatilliseen koulutukseen ja korkea-asteen koulutukseen; |
| --- | --- |

4.

toteuttaa toimenpiteitä opetuksen laadun parantamiseksi, jotta oppimistulokset kohenisivat; lisää yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen liittyvää työssäoppimista yrityksissä; sopeuttaa akkreditointi-, rahoitus- ja hallintotoimenpiteitä, jotta ne edistävät työsuuntautuneiden kandidaattiohjelmien luomista; kehittää tieteellisen perustan laatua ja merkitystä sekä panee täytäntöön suunnitelmat, joilla edistetään tietämyksen siirtoa ja yhteistyötä korkeakoulujen, tutkimusyksikköjen ja yrityssektorin välillä; vahvistaa järjestelmälliset toimenpiteet, joilla helpotetaan syrjäytyneiden yhteisöjen, kuten romanien, pääsyä korkealaatuiseen ja osallistavaan varhaiskasvatukseen ja kouluopetukseen; toteuttaa toimia, joilla lisätään romanien laajempaa osallistumista ammatilliseen koulutukseen ja korkea-asteen koulutukseen;

| 5. | vauhdittaa toimia energiamarkkinoiden toiminnan parantamiseksi, erityisesti lisäämällä sääntelypuitteiden läpinäkyvyyttä ja selvittämällä syyt korkeisiin energiaverkkokustannuksiin varsinkin teollisuuden kuluttajien osalta; kehittää tähänastisen edistymisen tulosten perusteella verkkojen yhteenliitäntää naapurimaiden, myös Ukrainan, kanssa huhtikuussa allekirjoitetun yhteistyöpöytäkirjan mukaisesti; |
| --- | --- |

5.

vauhdittaa toimia energiamarkkinoiden toiminnan parantamiseksi, erityisesti lisäämällä sääntelypuitteiden läpinäkyvyyttä ja selvittämällä syyt korkeisiin energiaverkkokustannuksiin varsinkin teollisuuden kuluttajien osalta; kehittää tähänastisen edistymisen tulosten perusteella verkkojen yhteenliitäntää naapurimaiden, myös Ukrainan, kanssa huhtikuussa allekirjoitetun yhteistyöpöytäkirjan mukaisesti;

| 6. | toteuttaa toimenpiteitä julkishallinnon riippumattomuuden lisäämiseksi, myös muuttamalla virkamieslakia; laatii strategian, jolla parannetaan henkilöstöresurssien hallintoa julkishallinnossa; vauhdittaa toimia analyyttisten valmiuksien parantamiseksi keskeisissä ministeriöissä, jotta voidaan kehittää näyttöön perustuvaa poliittista päätöksentekoa ja parantaa politiikan vaikutustenarvioinnin laatua; toteuttaa korruptiontorjuntatoimenpiteitä ja vauhdittaa tuomioistuinlaitoksen tehokkuuden ja laadun parantamiseen tähtääviä toimia; ottaa käyttöön toimenpiteitä liiketoimintaympäristön parantamiseksi myös pk-yritysten osalta; vauhdittaa toimia julkisten hankintojen tehostamiseksi. |
| --- | --- |

6.

toteuttaa toimenpiteitä julkishallinnon riippumattomuuden lisäämiseksi, myös muuttamalla virkamieslakia; laatii strategian, jolla parannetaan henkilöstöresurssien hallintoa julkishallinnossa; vauhdittaa toimia analyyttisten valmiuksien parantamiseksi keskeisissä ministeriöissä, jotta voidaan kehittää näyttöön perustuvaa poliittista päätöksentekoa ja parantaa politiikan vaikutustenarvioinnin laatua; toteuttaa korruptiontorjuntatoimenpiteitä ja vauhdittaa tuomioistuinlaitoksen tehokkuuden ja laadun parantamiseen tähtääviä toimia; ottaa käyttöön toimenpiteitä liiketoimintaympäristön parantamiseksi myös pk-yritysten osalta; vauhdittaa toimia julkisten hankintojen tehostamiseksi.

Tehty Brysselissä 8 päivänä heinäkuuta 2014.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

P. C. PADOAN

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Pidetty voimassa vuodelle 2014 jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista 6 päivänä toukokuuta 2014 annetulla neuvoston päätöksellä 2014/322/EU (EUVL L 165, 4.6.2014, s. 49).

2

(3)  EUVL C 217, 30.7.2013, s. 71.

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 473/2013, annettu 21 päivänä toukokuuta 2013, alustavien talousarviosuunnitelmien seurantaa ja arviointia sekä euroalueen jäsenvaltioiden liiallisen alijäämän tilanteen korjaamisen varmistamista koskevista yhteisistä säännöksistä (EUVL L 140, 27.5.2013, s. 11).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1176/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25).

5

(6)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

6

(7)  Katso tämän virallisen lehden sivu 141

7

---

| 29.7.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 247/127 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 247/127

---

NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014,

Suomen vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja samassa yhteydessä annettu neuvoston lausunto Suomen vuoden 2014 vakausohjelmasta

2014/C 247/24

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu- ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia vauhdittaa kestävää kasvua ja lisätä kilpailukykyä. |
| --- | --- |

(1)

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu- ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia vauhdittaa kestävää kasvua ja lisätä kilpailukykyä.

| (2) | Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (3). Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (3). Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.

| (3) | Jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

(3)

Jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon.

| (4) | Neuvosto antoi 9 päivänä heinäkuuta 2013 suosituksen (4) Suomen vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Suomen vuosien 2012–2017 tarkistetusta vakausohjelmasta. Komissio esitti 15 päivänä marraskuuta 2013 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 473/2013 (5) mukaisesti lausuntonsa Suomen alustavasta talousarviosuunnitelmasta vuodeksi 2014. |
| --- | --- |

(4)

Neuvosto antoi 9 päivänä heinäkuuta 2013 suosituksen (4) Suomen vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Suomen vuosien 2012–2017 tarkistetusta vakausohjelmasta. Komissio esitti 15 päivänä marraskuuta 2013 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 473/2013 (5) mukaisesti lausuntonsa Suomen alustavasta talousarviosuunnitelmasta vuodeksi 2014.

| (5) | Komissio hyväksyi 13 päivänä marraskuuta 2013 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2014 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi myös 13 päivänä marraskuuta 2013 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Suomi kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. |
| --- | --- |

(5)

Komissio hyväksyi 13 päivänä marraskuuta 2013 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2014 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi myös 13 päivänä marraskuuta 2013 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Suomi kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

| (6) | Eurooppa-neuvosto hyväksyi 20 päivänä joulukuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa. |
| --- | --- |

(6)

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 20 päivänä joulukuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa.

| (7) | Komissio julkaisi 5 päivänä maaliskuuta 2014 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laaditun Suomea koskevan perusteellisen tarkastelun tulokset. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Suomen makrotaloudessa on edelleen epätasapainotiloja, jotka edellyttävät seurantaa ja politiikkatoimia. Erityisesti Suomen viime vuosien heikkoon vientimenestykseen, jonka taustalla on teollisuuden rakennemuutos sekä kustannuskilpailukyvyn ja reaalisen kilpailukyvyn osatekijöitä, on kiinnitettävä jatkuvaa huomiota. |
| --- | --- |

(7)

Komissio julkaisi 5 päivänä maaliskuuta 2014 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laaditun Suomea koskevan perusteellisen tarkastelun tulokset. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Suomen makrotaloudessa on edelleen epätasapainotiloja, jotka edellyttävät seurantaa ja politiikkatoimia. Erityisesti Suomen viime vuosien heikkoon vientimenestykseen, jonka taustalla on teollisuuden rakennemuutos sekä kustannuskilpailukyvyn ja reaalisen kilpailukyvyn osatekijöitä, on kiinnitettävä jatkuvaa huomiota.

| (8) | Suomi toimitti vuoden 2014 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2014 vakausohjelmansa 17 päivänä huhtikuuta 2014. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. |
| --- | --- |

(8)

Suomi toimitti vuoden 2014 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2014 vakausohjelmansa 17 päivänä huhtikuuta 2014. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

| (9) | Vuoden 2014 vakausohjelmassa hahmotellun julkisen talouden strategian tavoitteena on palata keskipitkän aikavälin tavoitteeseen vuonna 2015, pitää rakenteellinen rahoitusasema tavoitteen yläpuolella vakausohjelman loppukauden ajan ja saavuttaa tasapainoinen julkisen talouden rahoitusasema vuodesta 2017 alkaen. Suomen keskipitkän aikavälin tavoite, 0,5 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, on vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten mukainen. Suomi saavutti keskipitkän aikavälin tavoitteensa vuonna 2013 ja aikoo pysytellä lähellä sitä vuonna 2014. Suomi noudattaa myös menojen kasvulle asetettua vertailuarvoa. Suomi aikoo ylittää keskipitkän aikavälin tavoitteensa vuonna 2015 ja noudattaa edelleen menojen kasvulle asetettua vertailuarvoa. Kaiken kaikkiaan tämä vastaa pitkälti vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Samaan aikaan bruttovelkasuhde on kasvu-uralla, ja sen odotetaan vuonna 2015 väliaikaisesti ylittävän 60 prosentin kynnysarvon suhteessa BKT:hen lähinnä heikkojen makrotalouden näkymien vuoksi. Vakausohjelman julkisen talouden kehitysarvioiden taustalla oleva makrotalouden skenaario, jota ei ole laadittu riippumattomasti, on uskottava, joskin se on vuosien 2014 ja 2015 talouskasvun suhteen hieman optimistisempi kuin komission yksiköiden kevään 2014 talousennuste. Komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteessa rakenteellisen rahoitusaseman ennustetaan vuonna 2014 heikkenevän 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä merkitsee poikkeamista keskipitkän aikavälin tavoitteesta, ja vuonna 2015 kohenevan 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Sen sijaan menojen kasvulle asetetussa vertailuarvossa pysytään komission ennusteen mukaan kumpanakin vuonna. Neuvosto katsoo asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen vakausohjelman arvioinnin ja komission ennusteen perusteella, että Suomen voidaan odottaa saavuttavan vakausohjelmansa tavoitteet, jotka ovat pitkälti vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisia. |
| --- | --- |

(9)

Vuoden 2014 vakausohjelmassa hahmotellun julkisen talouden strategian tavoitteena on palata keskipitkän aikavälin tavoitteeseen vuonna 2015, pitää rakenteellinen rahoitusasema tavoitteen yläpuolella vakausohjelman loppukauden ajan ja saavuttaa tasapainoinen julkisen talouden rahoitusasema vuodesta 2017 alkaen. Suomen keskipitkän aikavälin tavoite, 0,5 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, on vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten mukainen. Suomi saavutti keskipitkän aikavälin tavoitteensa vuonna 2013 ja aikoo pysytellä lähellä sitä vuonna 2014. Suomi noudattaa myös menojen kasvulle asetettua vertailuarvoa. Suomi aikoo ylittää keskipitkän aikavälin tavoitteensa vuonna 2015 ja noudattaa edelleen menojen kasvulle asetettua vertailuarvoa. Kaiken kaikkiaan tämä vastaa pitkälti vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Samaan aikaan bruttovelkasuhde on kasvu-uralla, ja sen odotetaan vuonna 2015 väliaikaisesti ylittävän 60 prosentin kynnysarvon suhteessa BKT:hen lähinnä heikkojen makrotalouden näkymien vuoksi. Vakausohjelman julkisen talouden kehitysarvioiden taustalla oleva makrotalouden skenaario, jota ei ole laadittu riippumattomasti, on uskottava, joskin se on vuosien 2014 ja 2015 talouskasvun suhteen hieman optimistisempi kuin komission yksiköiden kevään 2014 talousennuste. Komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteessa rakenteellisen rahoitusaseman ennustetaan vuonna 2014 heikkenevän 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä merkitsee poikkeamista keskipitkän aikavälin tavoitteesta, ja vuonna 2015 kohenevan 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Sen sijaan menojen kasvulle asetetussa vertailuarvossa pysytään komission ennusteen mukaan kumpanakin vuonna. Neuvosto katsoo asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen vakausohjelman arvioinnin ja komission ennusteen perusteella, että Suomen voidaan odottaa saavuttavan vakausohjelmansa tavoitteet, jotka ovat pitkälti vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisia.

| (10) | Suomen kestävyysriski on pitkällä aikavälillä suuri, mikä johtuu väestön ikääntymisen vaikutuksesta julkiseen talouteen. Suomi on myöntänyt kestävyysvajeen olemassaolon ja laatinut vuonna 2013 rakennepoliittisen ohjelman, jolla pyritään kuromaan vaje umpeen ja käynnistämään kasvu uudelleen. Toinen tärkeä toimenpide ovat valtiontalouden menokehykset ja maaliskuussa 2014 hyväksytty julkisen talouden suunnitelma vuosiksi 2015–2018, joka sisältää sopeutustoimia, rakenneuudistuksia ja kasvua tukevia investointeja. Tulopuolen sopeutustoimet koskevat lähinnä tulo- ja valmisteverojen korotuksia. |
| --- | --- |

(10)

Suomen kestävyysriski on pitkällä aikavälillä suuri, mikä johtuu väestön ikääntymisen vaikutuksesta julkiseen talouteen. Suomi on myöntänyt kestävyysvajeen olemassaolon ja laatinut vuonna 2013 rakennepoliittisen ohjelman, jolla pyritään kuromaan vaje umpeen ja käynnistämään kasvu uudelleen. Toinen tärkeä toimenpide ovat valtiontalouden menokehykset ja maaliskuussa 2014 hyväksytty julkisen talouden suunnitelma vuosiksi 2015–2018, joka sisältää sopeutustoimia, rakenneuudistuksia ja kasvua tukevia investointeja. Tulopuolen sopeutustoimet koskevat lähinnä tulo- ja valmisteverojen korotuksia.

| (11) | Julkisten palvelujen tehokkuus ei ole lisääntynyt samaa vauhtia kuin yksityisen sektorin tuottavuus. Suomi valmistelee kuntarakennetta ja sosiaali- ja terveyspalveluita koskevia hallinnollisia uudistuksia. Kuntauudistus perustuu vapaaehtoisiin kuntaliitoksiin, joihin valtio antaa taloudellisia kannustimia. Vapaaehtoisten kuntaliitosten tulos on vielä epävarma. Sosiaali- ja terveyspalvelut on tarkoitus järjestää viiden alueellisen järjestäjän toimesta, ja kunnat ovat jatkossakin mukana palvelujen tuottamisessa. Yksityiskohdat eivät ole vielä selvillä, ja lakiesitys aiotaan antaa syksyllä 2014. Uusien rakenteiden pitäisi olla valmiina vuoden 2017 alussa. Heinäkuussa 2013 annettiin laki ikääntyneen väestön toimintakyvyn tukemisesta. Laissa painotetaan voimakkaammin ennaltaehkäisyä, kuntoutusta ja itsenäistä asumista, ja sen on tarkoitus auttaa vähentämään laitoshoidon tarvetta ja hillitä pitkäaikaishoidon tulevia kustannuksia. |
| --- | --- |

(11)

Julkisten palvelujen tehokkuus ei ole lisääntynyt samaa vauhtia kuin yksityisen sektorin tuottavuus. Suomi valmistelee kuntarakennetta ja sosiaali- ja terveyspalveluita koskevia hallinnollisia uudistuksia. Kuntauudistus perustuu vapaaehtoisiin kuntaliitoksiin, joihin valtio antaa taloudellisia kannustimia. Vapaaehtoisten kuntaliitosten tulos on vielä epävarma. Sosiaali- ja terveyspalvelut on tarkoitus järjestää viiden alueellisen järjestäjän toimesta, ja kunnat ovat jatkossakin mukana palvelujen tuottamisessa. Yksityiskohdat eivät ole vielä selvillä, ja lakiesitys aiotaan antaa syksyllä 2014. Uusien rakenteiden pitäisi olla valmiina vuoden 2017 alussa. Heinäkuussa 2013 annettiin laki ikääntyneen väestön toimintakyvyn tukemisesta. Laissa painotetaan voimakkaammin ennaltaehkäisyä, kuntoutusta ja itsenäistä asumista, ja sen on tarkoitus auttaa vähentämään laitoshoidon tarvetta ja hillitä pitkäaikaishoidon tulevia kustannuksia.

| (12) | Suomen työmarkkinoiden keskeinen haaste on edelleen työvoiman tarjonta pitkällä aikavälillä, sillä työmarkkinoilta poistuvien määrä on tällä hetkellä suurempi kuin työmarkkinoille tulevien. Työurien pidentäminen ja työvoiman tarjonnan parantaminen on välttämätöntä, jotta tulevaisuuden työvoimatarpeisiin voidaan vastata. Hallituksen rakennepoliittiseen ohjelmaan vuodelta 2013 sisältyy toimenpiteitä, joilla pidennetään työuria ja parannetaan työvoiman tarjontaa, sekä myös toimenpiteitä, joilla lisätään kannustimia työpaikan vastaanottamiseen. Suomi vähentää varhaista eläkkeelle siirtymistä, mutta joitakin väyliä siihen on kuitenkin edelleen olemassa, kuten ns. työttömyysputki, joka tarkoittaa, että ikääntyneiden työttömien työttömyysetuudet voivat jatkua tietyin ehdoin eläkkeelle jäämiseen asti. Hiljattain käyttöön otettu elinaikakerroin ja eläkekarttuman kolminkertaistuminen näyttävät vaikuttavan eläkkeellejäämiskäytäntöihin vain vähän. Kun elinajanodote kasvaa nopeammin kuin on ennakoitu eivätkä ihmiset työskentele pidempään, eläkkeiden riittävyys vaarantuu. Suomi on asettanut tavoitteekseen nostaa tosiasiallisen eläkkeellesiirtymisiän vuoteen 2025 mennessä vähintään 62,4 vuoteen. On kyseenalaista, voidaanko tavoite saavuttaa ilman uusia toimenpiteitä, joita voisivat olla lakisääteisen eläkeiän nostaminen ja ikääntyneiden työllistettävyyttä parantavien toimien vahvistaminen. Työmarkkinaosapuolet valmistelevat ehdotustaan eläkeuudistukseksi, joka uuden hallituksen on määrä panna täytäntöön kevään 2015 vaalien jälkeen. Eläkeuudistuksen on tarkoitus tulla voimaan vuoden 2017 alusta. Suomi on toteuttanut merkityksellisiä ja kunnianhimoisia toimenpiteitä pitkäaikais- ja nuorisotyöttömyyden vähentämiseksi. Kohderyhmien työn kannalta merkityksellisen osaamisen ja työmarkkinanäkymien pysyvä parantaminen vie aikaa. |
| --- | --- |

(12)

Suomen työmarkkinoiden keskeinen haaste on edelleen työvoiman tarjonta pitkällä aikavälillä, sillä työmarkkinoilta poistuvien määrä on tällä hetkellä suurempi kuin työmarkkinoille tulevien. Työurien pidentäminen ja työvoiman tarjonnan parantaminen on välttämätöntä, jotta tulevaisuuden työvoimatarpeisiin voidaan vastata. Hallituksen rakennepoliittiseen ohjelmaan vuodelta 2013 sisältyy toimenpiteitä, joilla pidennetään työuria ja parannetaan työvoiman tarjontaa, sekä myös toimenpiteitä, joilla lisätään kannustimia työpaikan vastaanottamiseen. Suomi vähentää varhaista eläkkeelle siirtymistä, mutta joitakin väyliä siihen on kuitenkin edelleen olemassa, kuten ns. työttömyysputki, joka tarkoittaa, että ikääntyneiden työttömien työttömyysetuudet voivat jatkua tietyin ehdoin eläkkeelle jäämiseen asti. Hiljattain käyttöön otettu elinaikakerroin ja eläkekarttuman kolminkertaistuminen näyttävät vaikuttavan eläkkeellejäämiskäytäntöihin vain vähän. Kun elinajanodote kasvaa nopeammin kuin on ennakoitu eivätkä ihmiset työskentele pidempään, eläkkeiden riittävyys vaarantuu. Suomi on asettanut tavoitteekseen nostaa tosiasiallisen eläkkeellesiirtymisiän vuoteen 2025 mennessä vähintään 62,4 vuoteen. On kyseenalaista, voidaanko tavoite saavuttaa ilman uusia toimenpiteitä, joita voisivat olla lakisääteisen eläkeiän nostaminen ja ikääntyneiden työllistettävyyttä parantavien toimien vahvistaminen. Työmarkkinaosapuolet valmistelevat ehdotustaan eläkeuudistukseksi, joka uuden hallituksen on määrä panna täytäntöön kevään 2015 vaalien jälkeen. Eläkeuudistuksen on tarkoitus tulla voimaan vuoden 2017 alusta. Suomi on toteuttanut merkityksellisiä ja kunnianhimoisia toimenpiteitä pitkäaikais- ja nuorisotyöttömyyden vähentämiseksi. Kohderyhmien työn kannalta merkityksellisen osaamisen ja työmarkkinanäkymien pysyvä parantaminen vie aikaa.

| (13) | Suomi on toteuttanut toimia yleisen kilpailuilmaston parantamiseksi, ja terveen kilpailun edistämisohjelman toteuttamisessa on edistytty jonkin verran. Kilpailu- ja kuluttajavirasto on yhdistetty, ja uuden rakenteen toteuttaminen on alkuvaiheissaan. Kilpailulaissa on nyt määräys markkinaosuudesta, jonka ylittyessä päivittäistavarakaupan harjoittajan katsotaan olevan määräävässä markkina-asemassa, ja kilpailu- ja kuluttajavirastolle on annettu erityisvaltuudet puuttua tietyin ehdoin julkisyhteisöjen harjoittamaan taloudelliseen toimintaan, joka vääristää kilpailua markkinoilla. Suomen vähittäiskaupan markkinat ovat hyvin keskittyneet, ja sovellettavissa säännöissä on joitakin tekijöitä, jotka voivat estää tehokasta kilpailua ja vahvistaa kahta vähittäiskaupan markkinajohtajaa. Tästä ovat esimerkkinä kaavoitusvaatimukset, jotka ovat erityisesti suuryksiköiden osalta hyvin tiukat. Maankäyttö- ja rakennussääntelyn uudelleentarkastelu on käynnissä, mikä antaa mahdollisuuden lisätä terveen kilpailun tukemista. Vähittäiskauppasektori on edelleen EU:n säännellyimpiä, ja kilpailun esteitä on luotu vähittäiskaupan suuryksiköiden sääntelyllä. |
| --- | --- |

(13)

Suomi on toteuttanut toimia yleisen kilpailuilmaston parantamiseksi, ja terveen kilpailun edistämisohjelman toteuttamisessa on edistytty jonkin verran. Kilpailu- ja kuluttajavirasto on yhdistetty, ja uuden rakenteen toteuttaminen on alkuvaiheissaan. Kilpailulaissa on nyt määräys markkinaosuudesta, jonka ylittyessä päivittäistavarakaupan harjoittajan katsotaan olevan määräävässä markkina-asemassa, ja kilpailu- ja kuluttajavirastolle on annettu erityisvaltuudet puuttua tietyin ehdoin julkisyhteisöjen harjoittamaan taloudelliseen toimintaan, joka vääristää kilpailua markkinoilla. Suomen vähittäiskaupan markkinat ovat hyvin keskittyneet, ja sovellettavissa säännöissä on joitakin tekijöitä, jotka voivat estää tehokasta kilpailua ja vahvistaa kahta vähittäiskaupan markkinajohtajaa. Tästä ovat esimerkkinä kaavoitusvaatimukset, jotka ovat erityisesti suuryksiköiden osalta hyvin tiukat. Maankäyttö- ja rakennussääntelyn uudelleentarkastelu on käynnissä, mikä antaa mahdollisuuden lisätä terveen kilpailun tukemista. Vähittäiskauppasektori on edelleen EU:n säännellyimpiä, ja kilpailun esteitä on luotu vähittäiskaupan suuryksiköiden sääntelyllä.

| (14) | Kasvun ja kilpailukyvyn palauttaminen on Suomen talouden keskeinen haaste. Suomi menestyy hyvin kansainvälisissä kilpailukykyvertailuissa, mutta se on silti menettänyt vientimarkkinaosuuksiaan vuosina 2007–2012 unionin jäsenvaltioista nopeimmin. Yritysten T&K-intensiteetti on laskussa, ja T&K-menoille asetettu kansallinen tavoite näyttää loittonevan. Ratkaisevaa on, kuinka tehokkaasti Suomen tutkimus- ja innovointijärjestelmä pystyy muuntamaan T&K-panostukset uusiksi innovatiivisiksi tuotteiksi ja palveluiksi. Tällä hetkellä ei investoida riittävästi, jotta T&K-potentiaali voitaisiin muuntaa uusiksi tuotteiksi. Heikkoon vientitulokseen ja potentiaaliseen kasvuun vaikuttaa se, että Suomessa on vain joitakin suuria vientiyrityksiä ja niiden tuotevalikoima on kapea, sekä se, että suomalaisten pienyritysten vientihalukkuus on vähäisempi. Vientimahdollisuuksia voitaisiin parantaa tarjoamalla pienten yritysten kansainvälistymiseen lisää kohdennettua tukea. Suomi on käynnistänyt uudistuksia, joilla lisätään valmiuksia synnyttää innovatiivisia tuotteita ja tuetaan teollisuuden monipuolistamista. Näistä voidaan mainita valtion tutkimuslaitosten ja tutkimusrahoituksen kokonaisuudistus. Vuoden 2013 rakennepoliittinen ohjelma, valtiontalouden menokehykset ja maaliskuussa 2014 hyväksytty julkisen talouden suunnitelma vuosiksi 2015–2018 sisältävät sopeutustoimien ja rakenneuudistusten lisäksi aloitteita kasvun ja innovoinnin edistämiseksi. Suomi voisi hyötyä myös energiatoimitusten monipuolistamisesta, sillä se tukeutuu ainoastaan yhteen kaasulähteeseen. |
| --- | --- |

(14)

Kasvun ja kilpailukyvyn palauttaminen on Suomen talouden keskeinen haaste. Suomi menestyy hyvin kansainvälisissä kilpailukykyvertailuissa, mutta se on silti menettänyt vientimarkkinaosuuksiaan vuosina 2007–2012 unionin jäsenvaltioista nopeimmin. Yritysten T&K-intensiteetti on laskussa, ja T&K-menoille asetettu kansallinen tavoite näyttää loittonevan. Ratkaisevaa on, kuinka tehokkaasti Suomen tutkimus- ja innovointijärjestelmä pystyy muuntamaan T&K-panostukset uusiksi innovatiivisiksi tuotteiksi ja palveluiksi. Tällä hetkellä ei investoida riittävästi, jotta T&K-potentiaali voitaisiin muuntaa uusiksi tuotteiksi. Heikkoon vientitulokseen ja potentiaaliseen kasvuun vaikuttaa se, että Suomessa on vain joitakin suuria vientiyrityksiä ja niiden tuotevalikoima on kapea, sekä se, että suomalaisten pienyritysten vientihalukkuus on vähäisempi. Vientimahdollisuuksia voitaisiin parantaa tarjoamalla pienten yritysten kansainvälistymiseen lisää kohdennettua tukea. Suomi on käynnistänyt uudistuksia, joilla lisätään valmiuksia synnyttää innovatiivisia tuotteita ja tuetaan teollisuuden monipuolistamista. Näistä voidaan mainita valtion tutkimuslaitosten ja tutkimusrahoituksen kokonaisuudistus. Vuoden 2013 rakennepoliittinen ohjelma, valtiontalouden menokehykset ja maaliskuussa 2014 hyväksytty julkisen talouden suunnitelma vuosiksi 2015–2018 sisältävät sopeutustoimien ja rakenneuudistusten lisäksi aloitteita kasvun ja innovoinnin edistämiseksi. Suomi voisi hyötyä myös energiatoimitusten monipuolistamisesta, sillä se tukeutuu ainoastaan yhteen kaasulähteeseen.

| (15) | Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut kattavasti Suomen talouspolitiikkaa. Se on arvioinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman. Se on ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen Suomen finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–5. |
| --- | --- |

(15)

Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut kattavasti Suomen talouspolitiikkaa. Se on arvioinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman. Se on ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen Suomen finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–5.

| (16) | Neuvosto on tutkinut vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (6) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1. |
| --- | --- |

(16)

Neuvosto on tutkinut vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (6) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.

| (17) | Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 2, 4 ja 5. |
| --- | --- |

(17)

Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 2, 4 ja 5.

| (18) | Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut myös koko euroalueen talouspolitiikkaa. Neuvosto on antanut tämän perusteella erityisiä suosituksia jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö on euro (7). Koska Suomen rahayksikkö on euro, sen olisi myös varmistettava, että kyseiset suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti, |
| --- | --- |

(18)

Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut myös koko euroalueen talouspolitiikkaa. Neuvosto on antanut tämän perusteella erityisiä suosituksia jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö on euro (7). Koska Suomen rahayksikkö on euro, sen olisi myös varmistettava, että kyseiset suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti,

SUOSITTAA, että Suomi toteuttaa vuosina 2014–2015 toimia, joilla se:

| 1. | rajoittaa keskipitkän aikavälin tavoitteeseen nähden syntymässä olevaa eroa ja vuonna 2015 ja sen jälkeen noudattaa suunnitellusti keskipitkän aikavälin tavoitetta; varmistaa, että velkakriteeriä noudatetaan ja samalla harjoitetaan kasvua tukevaa finanssipolitiikkaa; toteuttaa nopeasti rakennepoliittiseen ohjelmaan, valtiontalouden menokehyksiin ja vuosiksi 2015–2018 laadittuun julkisen talouden suunnitelmaan sisältyvät uudistukset, jotta julkisen talouden kestävyysvajetta voidaan supistaa ja kasvun edellytyksiä vahvistaa; |
| --- | --- |

1.

rajoittaa keskipitkän aikavälin tavoitteeseen nähden syntymässä olevaa eroa ja vuonna 2015 ja sen jälkeen noudattaa suunnitellusti keskipitkän aikavälin tavoitetta; varmistaa, että velkakriteeriä noudatetaan ja samalla harjoitetaan kasvua tukevaa finanssipolitiikkaa; toteuttaa nopeasti rakennepoliittiseen ohjelmaan, valtiontalouden menokehyksiin ja vuosiksi 2015–2018 laadittuun julkisen talouden suunnitelmaan sisältyvät uudistukset, jotta julkisen talouden kestävyysvajetta voidaan supistaa ja kasvun edellytyksiä vahvistaa;

| 2. | huolehtii, että käynnissä olevat kuntarakennetta ja sosiaali- ja terveyspalveluita koskevat hallinnolliset uudistukset tosiasiallisesti toteutetaan, jotta julkisten palveluiden tarjonnan kustannustehokkuutta voidaan lisätä; |
| --- | --- |

2.

huolehtii, että käynnissä olevat kuntarakennetta ja sosiaali- ja terveyspalveluita koskevat hallinnolliset uudistukset tosiasiallisesti toteutetaan, jotta julkisten palveluiden tarjonnan kustannustehokkuutta voidaan lisätä;

| 3. | parantaa koko työvoimapotentiaalin käyttöä työmarkkinoilla, esimerkiksi parantamalla ikääntyneiden työntekijöiden työllisyysastetta ja työllistettävyyttä ja nostaa tosiasiallista eläkkeellesiirtymisikää vähentämällä varhaisen työmarkkinoilta poistumisen väyliä ja sopeuttamalla eläkeiän tai eläke-etuudet elinajanodotteen muutoksiin; parantaa nuorten ja pitkäaikaistyöttömien työmarkkinanäkymiä keskittyen erityisesti ammatilliseen koulutukseen ja kohdennettuihin aktivointitoimenpiteisiin; |
| --- | --- |

3.

parantaa koko työvoimapotentiaalin käyttöä työmarkkinoilla, esimerkiksi parantamalla ikääntyneiden työntekijöiden työllisyysastetta ja työllistettävyyttä ja nostaa tosiasiallista eläkkeellesiirtymisikää vähentämällä varhaisen työmarkkinoilta poistumisen väyliä ja sopeuttamalla eläkeiän tai eläke-etuudet elinajanodotteen muutoksiin; parantaa nuorten ja pitkäaikaistyöttömien työmarkkinanäkymiä keskittyen erityisesti ammatilliseen koulutukseen ja kohdennettuihin aktivointitoimenpiteisiin;

| 4. | jatkaa työtä kilpailun lisäämiseksi tuote- ja palvelumarkkinoilla ja erityisesti vähittäiskaupan alalla toteuttamalla terveen kilpailun edistämisohjelman, johon kuuluu maankäyttö- ja rakennuslain muuttaminen niin, että se tukee paremmin tervettä kilpailua; |
| --- | --- |

4.

jatkaa työtä kilpailun lisäämiseksi tuote- ja palvelumarkkinoilla ja erityisesti vähittäiskaupan alalla toteuttamalla terveen kilpailun edistämisohjelman, johon kuuluu maankäyttö- ja rakennuslain muuttaminen niin, että se tukee paremmin tervettä kilpailua;

| 5. | lisää edelleen Suomen valmiuksia synnyttää innovatiivisia tuotteita, palveluita ja kasvuyrityksiä nopeasti muuttuvassa ympäristössä ja jatkaa teollisuuden monipuolistamista, erityisesti parantamalla liiketoimintaympäristöä investointien tehostamiseksi Suomessa ja helpottamalla edelleen pienempien yritysten pääsyä vientimarkkinoille; vauhdittaa Suomen ja Viron välisen kaasuyhteyden rakentamista. |
| --- | --- |

5.

lisää edelleen Suomen valmiuksia synnyttää innovatiivisia tuotteita, palveluita ja kasvuyrityksiä nopeasti muuttuvassa ympäristössä ja jatkaa teollisuuden monipuolistamista, erityisesti parantamalla liiketoimintaympäristöä investointien tehostamiseksi Suomessa ja helpottamalla edelleen pienempien yritysten pääsyä vientimarkkinoille; vauhdittaa Suomen ja Viron välisen kaasuyhteyden rakentamista.

Tehty Brysselissä 8 päivänä heinäkuuta 2014.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

P. C. PADOAN

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Pidetty voimassa vuodelle 2014 jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista vuodelle 2014 6 päivänä toukokuuta 2014 annetulla neuvoston päätöksellä 2014/322/EU (EUVL L 165, 4.6.2014, s. 49).

3

(4)  EUVL C 217, 30.7.2013, s. 24.

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 473/2013, annettu 21 päivänä toukokuuta 2013, alustavien talousarviosuunnitelmien seurantaa ja arviointia sekä euroalueen jäsenvaltioiden liiallisen alijäämän tilanteen korjaamisen varmistamista koskevista yhteisistä säännöksistä (EUVL L 140, 27.5.2013, s. 11).

5

(6)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

6

(7)  Katso tämän virallisen lehden sivu 141

7

---

| 29.7.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 247/132 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 247/132

---

NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014,

Ruotsin vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Ruotsin vuoden 2014 lähentymisohjelmasta

2014/C 247/25

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu- ja työllisyysstrategia ”Eurooppa 2020”. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia vauhdittaa kestävää kasvua ja lisätä kilpailukykyä. |
| --- | --- |

(1)

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu- ja työllisyysstrategia ”Eurooppa 2020”. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia vauhdittaa kestävää kasvua ja lisätä kilpailukykyä.

| (2) | Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (3). Yhdessä nämä muodostavat niin sanotut yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (3). Yhdessä nämä muodostavat niin sanotut yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.

| (3) | Jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

(3)

Jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon.

| (4) | Komissio antoi 9 päivänä heinäkuuta 2013 suosituksen (4) Ruotsin vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Ruotsin tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2012–2016. |
| --- | --- |

(4)

Komissio antoi 9 päivänä heinäkuuta 2013 suosituksen (4) Ruotsin vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Ruotsin tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2012–2016.

| (5) | Komissio hyväksyi 13 päivänä marraskuuta 2013 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2014 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi niin ikään 13 päivänä marraskuuta 2013 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Ruotsi kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. |
| --- | --- |

(5)

Komissio hyväksyi 13 päivänä marraskuuta 2013 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2014 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi niin ikään 13 päivänä marraskuuta 2013 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Ruotsi kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

| (6) | Eurooppa-neuvosto hyväksyi 20 päivänä joulukuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa. |
| --- | --- |

(6)

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 20 päivänä joulukuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa.

| (7) | Komissio julkaisi 5 päivänä maaliskuuta 2014 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laaditun Ruotsia koskevan perusteellisen tarkastelun tulokset. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Ruotsin makrotaloudessa on edelleen epätasapainotiloja, jotka edellyttävät seurantaa ja politiikkatoimia. Erityisesti on kiinnitettävä edelleen huomiota kotitalouksien velkaantumisen kehitykseen ja siihen liittyviin tehottomuustekijöihin asuntomarkkinoilla. Vaikka suuri vaihtotaseen ylijäämä ei aiheuta samanlaisia riskejä kuin suuret alijäämät ja vaikka se liittyy osittain velkataakan keventämiseen, komissio aikoo edelleen seurata vaihtotaseen kehitystä Ruotsissa osana eurooppalaista ohjausjaksoa. |
| --- | --- |

(7)

Komissio julkaisi 5 päivänä maaliskuuta 2014 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laaditun Ruotsia koskevan perusteellisen tarkastelun tulokset. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Ruotsin makrotaloudessa on edelleen epätasapainotiloja, jotka edellyttävät seurantaa ja politiikkatoimia. Erityisesti on kiinnitettävä edelleen huomiota kotitalouksien velkaantumisen kehitykseen ja siihen liittyviin tehottomuustekijöihin asuntomarkkinoilla. Vaikka suuri vaihtotaseen ylijäämä ei aiheuta samanlaisia riskejä kuin suuret alijäämät ja vaikka se liittyy osittain velkataakan keventämiseen, komissio aikoo edelleen seurata vaihtotaseen kehitystä Ruotsissa osana eurooppalaista ohjausjaksoa.

| (8) | Ruotsi toimitti vuoden 2014 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2014 lähentymisohjelmansa 16 päivänä huhtikuuta 2014. Ohjelmat on arvioitu samanaikaisesti, jotta niiden keskinäiset yhteydet on pystytty ottamaan huomioon. |
| --- | --- |

(8)

Ruotsi toimitti vuoden 2014 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2014 lähentymisohjelmansa 16 päivänä huhtikuuta 2014. Ohjelmat on arvioitu samanaikaisesti, jotta niiden keskinäiset yhteydet on pystytty ottamaan huomioon.

| (9) | Vuoden 2014 lähentymisohjelmassa esitetyllä julkisen talouden strategialla pyritään varmistamaan, että julkisen talouden ylijäämä olisi suhdannekierron aikana Ruotsin julkisen talouden kehyksen mukaisesti keskimäärin 1 prosentti suhteessa BKT:hen. Lähentymisohjelmassa vahvistetaan edellisessä lähentymisohjelmassa asetettu keskipitkän aikavälin tavoite, jonka mukaan rakenteellinen alijäämä on 1 prosentti suhteessa BKT:hen, mikä vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. (Uudelleenlasketun) rakenteellisen rahoitusaseman perusteella lähentymisohjelmassa kaavailtu tulos ylittää keskipitkän aikavälin tavoitteen koko ohjelmakauden ajan. Lähentymisohjelman mukaan julkinen velka, joka pysyttelee huomattavasti alle 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen, laskee 41,5 prosentista 35 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuosina 2014–2017. Kaiken kaikkiaan lähentymisohjelmassa esitetty julkisen talouden strategia vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Lähentymisohjelman julkisen talouden kehitysarvion perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä tarkasteltaessa todetaan, että pitkäaikaishoitomenojen osuus on suuri suhteessa BKT:hen. Menojen ennakoidaan kasvavan huomattavasti pitkällä aikavälillä, kun väestö ikääntyy. Vuonna 2060 Ruotsin pitkäaikaishoivan menojen ennakoidaan olevan 6,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ruotsin olisi puututtava tähän varmistamalla riittävät perusylijäämät ja hillitsemällä ikääntymiseen liittyvien menojen kasvua edelleen pitkän aikavälin kestävyyden varmistamiseksi. Neuvosto katsoo lähentymisohjelman arvioinnin ja komission ennusteen perusteella asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisesti, että Ruotsin lähentymisohjelma vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen sääntöjä ja että julkisen talouden tavoitteisiin liittyvät riskit ovat vähäisiä. |
| --- | --- |

(9)

Vuoden 2014 lähentymisohjelmassa esitetyllä julkisen talouden strategialla pyritään varmistamaan, että julkisen talouden ylijäämä olisi suhdannekierron aikana Ruotsin julkisen talouden kehyksen mukaisesti keskimäärin 1 prosentti suhteessa BKT:hen. Lähentymisohjelmassa vahvistetaan edellisessä lähentymisohjelmassa asetettu keskipitkän aikavälin tavoite, jonka mukaan rakenteellinen alijäämä on 1 prosentti suhteessa BKT:hen, mikä vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. (Uudelleenlasketun) rakenteellisen rahoitusaseman perusteella lähentymisohjelmassa kaavailtu tulos ylittää keskipitkän aikavälin tavoitteen koko ohjelmakauden ajan. Lähentymisohjelman mukaan julkinen velka, joka pysyttelee huomattavasti alle 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen, laskee 41,5 prosentista 35 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuosina 2014–2017. Kaiken kaikkiaan lähentymisohjelmassa esitetty julkisen talouden strategia vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Lähentymisohjelman julkisen talouden kehitysarvion perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä tarkasteltaessa todetaan, että pitkäaikaishoitomenojen osuus on suuri suhteessa BKT:hen. Menojen ennakoidaan kasvavan huomattavasti pitkällä aikavälillä, kun väestö ikääntyy. Vuonna 2060 Ruotsin pitkäaikaishoivan menojen ennakoidaan olevan 6,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ruotsin olisi puututtava tähän varmistamalla riittävät perusylijäämät ja hillitsemällä ikääntymiseen liittyvien menojen kasvua edelleen pitkän aikavälin kestävyyden varmistamiseksi. Neuvosto katsoo lähentymisohjelman arvioinnin ja komission ennusteen perusteella asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisesti, että Ruotsin lähentymisohjelma vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen sääntöjä ja että julkisen talouden tavoitteisiin liittyvät riskit ovat vähäisiä.

| (10) | Yksityisen sektorin ja erityisesti ruotsalaisten kotitalouksien velkaantuneisuus on edelleen ongelma. Lisäksi kotitalouksien, toisin kuin yrityssektorin, rahoitussektorille aiheuttama riski on kasvanut samassa tahdissa kuin kotitalouksien velka, joka on nykyisin 83 prosenttia suhteessa BKT:hen tai noin 160 prosenttia suhteessa käytettävissä oleviin tuloihin. Velkaantumista jouduttavat jatkuva luotonannon kasvu ja asuntolainojen hidas lyhennysvauhti. Jos korot nousevat, asuntojen hinnat laskevat, ja/tai jos makrotalous kehittyy kielteiseen suuntaan, kotitalouksien suuri velkaantuneisuus olisi riskitekijä. Tällainen kehitys vaikuttaisi kotitalouksiin ja niiden kulutuskäyttäytymiseen. Sillä olisi myös kielteisiä kerrannaisvaikutuksia pankkisektoriin, koska se lisäisi järjestämättömien lainojen määrää ja markkinarahoituksen hintaa. Ruotsi ei ole ilmoittanut eikä ottanut käyttöön mitään toimenpiteitä puuttuakseen velanoton suosimiseen asumisen verotuksessa, mikä voitaisiin tehdä siirtämällä verotuksen painopistettä lisäämättä kokonaisverorasitusta. Ruotsissa on kuitenkin toteutettu joitakin toimia maltillisen luotonannon tukemiseksi siten, että toukokuusta 2013 alkaen asuntolainojen riskipainotuksen alarajaksi asetettiin 15 prosenttia. Lainojen lyhennyskäytännöt ovat kuitenkin edelleen hyvin väljät ja lyhennysajat pitkiä silloin, kun lainan luototusaste on alle 75 prosenttia. Tähän ei ole puututtu tiukoin toimenpitein. Lokakuussa 2013 annettu yksittäisiä lyhennyssuunnitelmia koskeva suositus oli vapaaehtoinen. Svenska Bankföreningen tiukensi suositustaan maaliskuussa 2014 ja vaati luototusasteen laskemista 70 prosenttiin. Lisäksi Ruotsissa on puututtu siihen, että yhtiöverotuksessa suositaan velkarahoitusta, edelleen tiukentamalla korkovähennyksiin sovellettavia rajoituksia, ulottamalla ne koskemaan kaikenlaisia konsernin sisäisiä lainoja tammikuusta 2013 ja ottamalla käyttöön niin sanottu investointivähennys, jolla voitaneen vähentää velanoton suosimista verotuksessa. Myös yhtiöveroa alennettiin 26,3 prosentista 22 prosenttiin vuoden 2013 alusta. |
| --- | --- |

(10)

Yksityisen sektorin ja erityisesti ruotsalaisten kotitalouksien velkaantuneisuus on edelleen ongelma. Lisäksi kotitalouksien, toisin kuin yrityssektorin, rahoitussektorille aiheuttama riski on kasvanut samassa tahdissa kuin kotitalouksien velka, joka on nykyisin 83 prosenttia suhteessa BKT:hen tai noin 160 prosenttia suhteessa käytettävissä oleviin tuloihin. Velkaantumista jouduttavat jatkuva luotonannon kasvu ja asuntolainojen hidas lyhennysvauhti. Jos korot nousevat, asuntojen hinnat laskevat, ja/tai jos makrotalous kehittyy kielteiseen suuntaan, kotitalouksien suuri velkaantuneisuus olisi riskitekijä. Tällainen kehitys vaikuttaisi kotitalouksiin ja niiden kulutuskäyttäytymiseen. Sillä olisi myös kielteisiä kerrannaisvaikutuksia pankkisektoriin, koska se lisäisi järjestämättömien lainojen määrää ja markkinarahoituksen hintaa. Ruotsi ei ole ilmoittanut eikä ottanut käyttöön mitään toimenpiteitä puuttuakseen velanoton suosimiseen asumisen verotuksessa, mikä voitaisiin tehdä siirtämällä verotuksen painopistettä lisäämättä kokonaisverorasitusta. Ruotsissa on kuitenkin toteutettu joitakin toimia maltillisen luotonannon tukemiseksi siten, että toukokuusta 2013 alkaen asuntolainojen riskipainotuksen alarajaksi asetettiin 15 prosenttia. Lainojen lyhennyskäytännöt ovat kuitenkin edelleen hyvin väljät ja lyhennysajat pitkiä silloin, kun lainan luototusaste on alle 75 prosenttia. Tähän ei ole puututtu tiukoin toimenpitein. Lokakuussa 2013 annettu yksittäisiä lyhennyssuunnitelmia koskeva suositus oli vapaaehtoinen. Svenska Bankföreningen tiukensi suositustaan maaliskuussa 2014 ja vaati luototusasteen laskemista 70 prosenttiin. Lisäksi Ruotsissa on puututtu siihen, että yhtiöverotuksessa suositaan velkarahoitusta, edelleen tiukentamalla korkovähennyksiin sovellettavia rajoituksia, ulottamalla ne koskemaan kaikenlaisia konsernin sisäisiä lainoja tammikuusta 2013 ja ottamalla käyttöön niin sanottu investointivähennys, jolla voitaneen vähentää velanoton suosimista verotuksessa. Myös yhtiöveroa alennettiin 26,3 prosentista 22 prosenttiin vuoden 2013 alusta.

| (11) | Ruotsin asuntomarkkinat, joille jyrkät hintojen nousut ovat olleet ominaisia viimeisten 20 vuoden ajan, voivat kuitenkin yhä aiheuttaa epävakautta. Asuntotarjontaa vaivaavat edelleen tehottomuustekijät, jotka johtuvat etenkin hankalista kaavoitusprosesseista, rakennussektorin vähäisestä kilpailusta ja tiukasta vuokrasääntelystä. Nämä tehottomuustekijät yhdessä velanottoon houkuttelevan asuntoverotuksen kanssa ovat omiaan nostamaan asuntojen hintoja. Ruotsi on toteuttanut joitakin toimenpiteitä vuokramarkkinoilla, mutta ne eivät näytä riittävän ratkaisemaan tehottomuustekijöiden taustalla olevaa rakenteellista ongelmaa, johon liittyy vuokrajärjestelmän suuri jäykkyys. Ruotsin hallituksen keväällä 9 päivänä huhtikuuta 2014 tekemässä esityksessä ei mainittu vuokramarkkinoita koskevia toimenpiteitä. Ruotsi on hyväksynyt toimenpiteitä, joilla puututaan kaavoitus- ja maankäyttömenettelyjen tehottomuuksiin sekä kuntien kaavoitusmonopoliin, ja vaatinut kuntia tarkastelemaan asuntotarvetta alueellisesta näkökulmasta. Nämä toimenpiteet ovat oikeansuuntaisia, tosin niitä kaikkia ei ole vielä toteutettu eikä niistä laistaville kunnille ole asetettu seuraamuksia. |
| --- | --- |

(11)

Ruotsin asuntomarkkinat, joille jyrkät hintojen nousut ovat olleet ominaisia viimeisten 20 vuoden ajan, voivat kuitenkin yhä aiheuttaa epävakautta. Asuntotarjontaa vaivaavat edelleen tehottomuustekijät, jotka johtuvat etenkin hankalista kaavoitusprosesseista, rakennussektorin vähäisestä kilpailusta ja tiukasta vuokrasääntelystä. Nämä tehottomuustekijät yhdessä velanottoon houkuttelevan asuntoverotuksen kanssa ovat omiaan nostamaan asuntojen hintoja. Ruotsi on toteuttanut joitakin toimenpiteitä vuokramarkkinoilla, mutta ne eivät näytä riittävän ratkaisemaan tehottomuustekijöiden taustalla olevaa rakenteellista ongelmaa, johon liittyy vuokrajärjestelmän suuri jäykkyys. Ruotsin hallituksen keväällä 9 päivänä huhtikuuta 2014 tekemässä esityksessä ei mainittu vuokramarkkinoita koskevia toimenpiteitä. Ruotsi on hyväksynyt toimenpiteitä, joilla puututaan kaavoitus- ja maankäyttömenettelyjen tehottomuuksiin sekä kuntien kaavoitusmonopoliin, ja vaatinut kuntia tarkastelemaan asuntotarvetta alueellisesta näkökulmasta. Nämä toimenpiteet ovat oikeansuuntaisia, tosin niitä kaikkia ei ole vielä toteutettu eikä niistä laistaville kunnille ole asetettu seuraamuksia.

| (12) | Mittavasta rahoituksesta huolimatta on näyttöä siitä, että oppivelvollisten oppimistulokset ovat kansainvälisten arviointien mukaan heikompia kuin 2000-luvun alussa. Ruotsalaiset pärjäävät nyt sekä EU:n että OECD:n keskiarvoa heikommin kaikilla kolmella tutkitulla osa-alueella (lukeminen, matematiikka ja luonnontieteet). Lisäksi sosioekonomisen taustan vaikutus oppimistuloksiin on kasvanut ja koulujen väliset erot suurentuneet. Vaikka hallituksen esittämät toimet ovat oikeansuuntaisia, näyttää siltä, että tarvitaan radikaalimpia rakenteellisia muutoksia. Tätä varten Ruotsi aikoo tarkastella koulujärjestelmän tuloksellisuutta oppimistulosten palauttamiseksi entiselle korkealle tasolle. |
| --- | --- |

(12)

Mittavasta rahoituksesta huolimatta on näyttöä siitä, että oppivelvollisten oppimistulokset ovat kansainvälisten arviointien mukaan heikompia kuin 2000-luvun alussa. Ruotsalaiset pärjäävät nyt sekä EU:n että OECD:n keskiarvoa heikommin kaikilla kolmella tutkitulla osa-alueella (lukeminen, matematiikka ja luonnontieteet). Lisäksi sosioekonomisen taustan vaikutus oppimistuloksiin on kasvanut ja koulujen väliset erot suurentuneet. Vaikka hallituksen esittämät toimet ovat oikeansuuntaisia, näyttää siltä, että tarvitaan radikaalimpia rakenteellisia muutoksia. Tätä varten Ruotsi aikoo tarkastella koulujärjestelmän tuloksellisuutta oppimistulosten palauttamiseksi entiselle korkealle tasolle.

| (13) | Nuorten, matalan osaamistason omaavien ja maahanmuuttajataustaisten henkilöiden työmarkkinatilanne on yhä huono. Nuorisotyöttömyys pysyttelee EU:n keskiarvon yläpuolella. Vaikka hallitus on toteuttanut toimia näiden ongelmien korjaamiseksi, näyttää siltä, että vaikeudet voivat liittyä ongelmiin koulutuksessa. Koulutusjärjestelmä ei onnistu antamaan osalle nuorista taitoja, joita he tarvitsevat voidakseen integroitua työmarkkinoille. Ruotsi on hyväksynyt toimenpiteitä, joilla pyritään helpottamaan siirtymistä koulusta työelämään (oppisopimuskoulutusjärjestelmän uudistus, myös niin sanottu oppisopimuspalkka) ja auttamaan nuoria hankkimaan työkokemusta (niin sanottu ammattiin tutustuttaminen). Siirtymistä on todella parannettu ottamalla käyttöön varhaisia toimenpiteitä niitä eniten tarvitseville. Etsivien toimien kattavuus työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien rekisteröitymättömien nuorten aktivoimiseksi on kuitenkin jäänyt heikoksi. Ruotsi toteuttaa myös toimia maahanmuuttajataustaisten henkilöiden kotoutumisen nopeuttamiseksi. Se on kuitenkin edelleen haasteellista erityisesti silloin, kun he tulevat unionin ulkopuolelta. Ruotsi arvioi parhaillaan, miten tuloksellisesti nykyinen ravintoloiden ja catering-palvelujen alennettu arvonlisäverokanta tukee työpaikkojen luomista. Lopullisen arvion odotetaan valmistuvan tammikuussa 2016. |
| --- | --- |

(13)

Nuorten, matalan osaamistason omaavien ja maahanmuuttajataustaisten henkilöiden työmarkkinatilanne on yhä huono. Nuorisotyöttömyys pysyttelee EU:n keskiarvon yläpuolella. Vaikka hallitus on toteuttanut toimia näiden ongelmien korjaamiseksi, näyttää siltä, että vaikeudet voivat liittyä ongelmiin koulutuksessa. Koulutusjärjestelmä ei onnistu antamaan osalle nuorista taitoja, joita he tarvitsevat voidakseen integroitua työmarkkinoille. Ruotsi on hyväksynyt toimenpiteitä, joilla pyritään helpottamaan siirtymistä koulusta työelämään (oppisopimuskoulutusjärjestelmän uudistus, myös niin sanottu oppisopimuspalkka) ja auttamaan nuoria hankkimaan työkokemusta (niin sanottu ammattiin tutustuttaminen). Siirtymistä on todella parannettu ottamalla käyttöön varhaisia toimenpiteitä niitä eniten tarvitseville. Etsivien toimien kattavuus työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien rekisteröitymättömien nuorten aktivoimiseksi on kuitenkin jäänyt heikoksi. Ruotsi toteuttaa myös toimia maahanmuuttajataustaisten henkilöiden kotoutumisen nopeuttamiseksi. Se on kuitenkin edelleen haasteellista erityisesti silloin, kun he tulevat unionin ulkopuolelta. Ruotsi arvioi parhaillaan, miten tuloksellisesti nykyinen ravintoloiden ja catering-palvelujen alennettu arvonlisäverokanta tukee työpaikkojen luomista. Lopullisen arvion odotetaan valmistuvan tammikuussa 2016.

| (14) | Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut kattavasti Ruotsin talouspolitiikkaa. Se on arvioinut kansallisen uudistusohjelman ja lähentymisohjelman. Se on ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen Ruotsin finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–4. |
| --- | --- |

(14)

Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut kattavasti Ruotsin talouspolitiikkaa. Se on arvioinut kansallisen uudistusohjelman ja lähentymisohjelman. Se on ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen Ruotsin finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–4.

| (15) | Neuvosto on tämän arvioinnin perusteella tutkinut lähentymisohjelman, ja sen lausunto (5) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävässä suosituksessa 1. |
| --- | --- |

(15)

Neuvosto on tämän arvioinnin perusteella tutkinut lähentymisohjelman, ja sen lausunto (5) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävässä suosituksessa 1.

| (16) | Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja lähentymisohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 2 ja 3, |
| --- | --- |

(16)

Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja lähentymisohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 2 ja 3,

SUOSITTAA, että Ruotsi toteuttaa vuosina 2014 ja 2015 toimia, joilla se

| 1. | noudattaa edelleen kasvua edistävää finanssipolitiikkaa ja säilyttää julkisen talouden rahoitusaseman vakauden varmistamalla, että pitäydytään keskipitkän aikavälin tavoitteessa koko lähentymisohjelman ajan, ottaen myös huomioon haasteet, joita väestön ikääntymisestä aiheutuu julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyydelle; |
| --- | --- |

1.

noudattaa edelleen kasvua edistävää finanssipolitiikkaa ja säilyttää julkisen talouden rahoitusaseman vakauden varmistamalla, että pitäydytään keskipitkän aikavälin tavoitteessa koko lähentymisohjelman ajan, ottaen myös huomioon haasteet, joita väestön ikääntymisestä aiheutuu julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyydelle;

| 2. | hillitsee kotitalouksien luototuksen kasvua ja yksityisen sektorin velkaantumista; vähentää tätä varten velanoton suosimista tuloverotuksessa rajoittamalla asuntolainojen korkomaksujen verovähennyskelpoisuutta ja/tai korottamalla juoksevia kiinteistöveroja; toteuttaa lisätoimenpiteitä asuntolainojen lyhennysvauhdin nopeuttamiseksi; |
| --- | --- |

2.

hillitsee kotitalouksien luototuksen kasvua ja yksityisen sektorin velkaantumista; vähentää tätä varten velanoton suosimista tuloverotuksessa rajoittamalla asuntolainojen korkomaksujen verovähennyskelpoisuutta ja/tai korottamalla juoksevia kiinteistöveroja; toteuttaa lisätoimenpiteitä asuntolainojen lyhennysvauhdin nopeuttamiseksi;

| 3. | parantaa edelleen asuntomarkkinoiden toimivuutta jatkamalla vuokranmääritysjärjestelmän uudistamista; sallii vuokrien markkinalähtöisemmän hinnoittelun siirtymällä pois käyttöarvojärjestelmästä ja vapauttamalla edelleen joitakin vuokramarkkinasegmenttejä, ja suuremman sopimusvapauden yksityisten vuokralaisten ja vuokraisäntien välillä; lyhentää kaavoitus- ja valitusmenettelyjä ja yksinkertaistaa niitä vähentämällä ja yhdistämällä hallinnollisia vaatimuksia, yhdenmukaistamalla kuntien rakennusvaatimuksia ja -standardeja ja lisäämällä maankäyttömenettelyjen läpinäkyvyyttä; rohkaisee kuntia antamaan maataan käytettäväksi uuteen asuntorakentamiseen; |
| --- | --- |

3.

parantaa edelleen asuntomarkkinoiden toimivuutta jatkamalla vuokranmääritysjärjestelmän uudistamista; sallii vuokrien markkinalähtöisemmän hinnoittelun siirtymällä pois käyttöarvojärjestelmästä ja vapauttamalla edelleen joitakin vuokramarkkinasegmenttejä, ja suuremman sopimusvapauden yksityisten vuokralaisten ja vuokraisäntien välillä; lyhentää kaavoitus- ja valitusmenettelyjä ja yksinkertaistaa niitä vähentämällä ja yhdistämällä hallinnollisia vaatimuksia, yhdenmukaistamalla kuntien rakennusvaatimuksia ja -standardeja ja lisäämällä maankäyttömenettelyjen läpinäkyvyyttä; rohkaisee kuntia antamaan maataan käytettäväksi uuteen asuntorakentamiseen;

| 4. | toteuttaa asianmukaisia toimenpiteitä perustaitojen parantamiseksi ja helpottaa siirtymistä koulutuksesta työmarkkinoille myös hyödyntämällä laajemmin työssäoppimista ja oppisopimuskoulutusta; vahvistaa toimia, joilla kohdennetaan työmarkkina- ja koulutustoimenpiteitä paremmin vähän koulutetuille nuorille ja maahanmuuttajataustaisille henkilöille; lisää varhaista puuttumista ja etsiviä toimia julkisiin palveluihin rekisteröitymättömien nuorten aktivoimiseksi. |
| --- | --- |

4.

toteuttaa asianmukaisia toimenpiteitä perustaitojen parantamiseksi ja helpottaa siirtymistä koulutuksesta työmarkkinoille myös hyödyntämällä laajemmin työssäoppimista ja oppisopimuskoulutusta; vahvistaa toimia, joilla kohdennetaan työmarkkina- ja koulutustoimenpiteitä paremmin vähän koulutetuille nuorille ja maahanmuuttajataustaisille henkilöille; lisää varhaista puuttumista ja etsiviä toimia julkisiin palveluihin rekisteröitymättömien nuorten aktivoimiseksi.

Tehty Brysselissä 8 päivänä heinäkuuta 2014.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

P. C. PADOAN

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Pidetty voimassa vuodelle 2014 jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista 6 päivänä toukokuuta 2014 annetulla neuvoston päätöksellä 2014/322/EU (EUVL L 165, 4.6.2014, s. 49).

3

(4)  EUVL C 217, 30.7.2013, s. 86.

4

(5)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

5

---

| 29.7.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 247/136 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 247/136

---

NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014,

Yhdistyneen kuningaskunnan vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Yhdistyneen kuningaskunnan vuoden 2014 lähentymisohjelmasta

2014/C 247/26

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu- ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia vauhdittaa kestävää kasvua ja lisätä kilpailukykyä. |
| --- | --- |

(1)

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu- ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia vauhdittaa kestävää kasvua ja lisätä kilpailukykyä.

| (2) | Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (3). Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (3). Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.

| (3) | Jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

(3)

Jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon.

| (4) | Neuvosto antoi 9 päivänä heinäkuuta 2013 suosituksen (4) Yhdistyneen kuningaskunnan vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Yhdistyneen kuningaskunnan tarkistetusta lähentymisohjelmasta, joka kattaa ajanjakson varainhoitovuodesta 2012–2013 varainhoitovuoteen 2017–2018. |
| --- | --- |

(4)

Neuvosto antoi 9 päivänä heinäkuuta 2013 suosituksen (4) Yhdistyneen kuningaskunnan vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Yhdistyneen kuningaskunnan tarkistetusta lähentymisohjelmasta, joka kattaa ajanjakson varainhoitovuodesta 2012–2013 varainhoitovuoteen 2017–2018.

| (5) | Komissio hyväksyi 13 päivänä marraskuuta 2013 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2014 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi myös 13 päivänä marraskuuta 2013 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Yhdistynyt kuningaskunta kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. |
| --- | --- |

(5)

Komissio hyväksyi 13 päivänä marraskuuta 2013 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2014 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi myös 13 päivänä marraskuuta 2013 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Yhdistynyt kuningaskunta kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

| (6) | Eurooppa-neuvosto hyväksyi 20 päivänä joulukuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa. |
| --- | --- |

(6)

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 20 päivänä joulukuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa.

| (7) | Komissio julkaisi 5 päivänä maaliskuuta 2014 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laaditun Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevan perusteellisen tarkastelun tulokset. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Yhdistyneen kuningaskunnan makrotaloudessa on edelleen epätasapainotiloja, jotka edellyttävät seurantaa ja politiikkatoimia. Erityisesti on kiinnitettävä huomiota kotitalouksien velkaan, joka liittyy asuntovelan suureen määrään ja asuntomarkkinoiden rakenteeseen, sekä vientimarkkinaosuuksien epäsuotuisaan kehitykseen. Asuntosektorin riskit liittyvät jatkuvaan rakenteelliseen asuntopulaan; tarjonnan rajoittuneisuus erityisesti Lontoossa sekä tarjontapuolen suhteellisen hidas reagointi kysynnän kasvuun nostaa asuntojen hintoja etenkin Lontoossa ja maan kaakkoisosassa ja pakottaa asunnonostajat ottamaan suuria asuntolainoja. Vaikka vientimarkkinaosuuksien supistuminen tuskin aiheuttaa riskejä lyhyellä aikavälillä, yhdessä vaihtotaseen alijäämän kanssa se on osoitus rakenteellisista haasteista. Nämä liittyvät osaamisvajeeseen ja infrastruktuurin puutteisiin. Julkisen talouden osalta Yhdistynyt kuningaskunta ei ennusteen mukaan pysty noudattamaan neuvoston liiallisen alijäämän korjaamiselle asettamaa määräaikaa ja vuosittaiset keskimääräiset julkisen talouden toimet jäävät jälkeen suosituksesta. |
| --- | --- |

(7)

Komissio julkaisi 5 päivänä maaliskuuta 2014 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laaditun Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevan perusteellisen tarkastelun tulokset. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Yhdistyneen kuningaskunnan makrotaloudessa on edelleen epätasapainotiloja, jotka edellyttävät seurantaa ja politiikkatoimia. Erityisesti on kiinnitettävä huomiota kotitalouksien velkaan, joka liittyy asuntovelan suureen määrään ja asuntomarkkinoiden rakenteeseen, sekä vientimarkkinaosuuksien epäsuotuisaan kehitykseen. Asuntosektorin riskit liittyvät jatkuvaan rakenteelliseen asuntopulaan; tarjonnan rajoittuneisuus erityisesti Lontoossa sekä tarjontapuolen suhteellisen hidas reagointi kysynnän kasvuun nostaa asuntojen hintoja etenkin Lontoossa ja maan kaakkoisosassa ja pakottaa asunnonostajat ottamaan suuria asuntolainoja. Vaikka vientimarkkinaosuuksien supistuminen tuskin aiheuttaa riskejä lyhyellä aikavälillä, yhdessä vaihtotaseen alijäämän kanssa se on osoitus rakenteellisista haasteista. Nämä liittyvät osaamisvajeeseen ja infrastruktuurin puutteisiin. Julkisen talouden osalta Yhdistynyt kuningaskunta ei ennusteen mukaan pysty noudattamaan neuvoston liiallisen alijäämän korjaamiselle asettamaa määräaikaa ja vuosittaiset keskimääräiset julkisen talouden toimet jäävät jälkeen suosituksesta.

| (8) | Yhdistynyt kuningaskunta toimitti vuoden 2014 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2014 lähentymisohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2014. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. |
| --- | --- |

(8)

Yhdistynyt kuningaskunta toimitti vuoden 2014 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2014 lähentymisohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2014. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

| (9) | Eräistä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneeseen kuningaskuntaan liittyvistä määräyksistä tehdyssä pöytäkirjassa N:o 15 olevassa 4 artiklassa määrätään, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 126 artiklan 1 kohdan mukaista velvoitetta välttää liiallisia julkisen talouden alijäämiä ei sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan. Pöytäkirjan 5 artiklassa määrätään, että Yhdistyneen kuningaskunnan on pyrittävä välttämään liiallisia julkisen talouden alijäämiä. Neuvosto teki 8 päivänä heinäkuuta 2008 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti päätöksen, jossa todettiin, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa oli liiallinen alijäämä. |
| --- | --- |

(9)

Eräistä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneeseen kuningaskuntaan liittyvistä määräyksistä tehdyssä pöytäkirjassa N:o 15 olevassa 4 artiklassa määrätään, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 126 artiklan 1 kohdan mukaista velvoitetta välttää liiallisia julkisen talouden alijäämiä ei sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan. Pöytäkirjan 5 artiklassa määrätään, että Yhdistyneen kuningaskunnan on pyrittävä välttämään liiallisia julkisen talouden alijäämiä. Neuvosto teki 8 päivänä heinäkuuta 2008 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti päätöksen, jossa todettiin, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa oli liiallinen alijäämä.

| (10) | Vuoden 2014 lähentymisohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian tavoitteena on saavuttaa suhdannekorjattu tasapainoinen rahoitusasema viimeistään varainhoitovuonna 2018–2019 päättyvän viisivuotisjakson lopussa. Lähentymisohjelmaan ei sisälly vakaus- ja kasvusopimuksessa edellytettyä keskipitkän aikavälin tavoitetta. Julkisen talouden alijäämän arvioidaan olevan 5,0 prosenttia suhteessa BKT:hen varainhoitovuonna 2014–2015, kun se varainhoitovuonna 2009–2010 oli enimmillään 11,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämän perusteella neuvoston liiallisen alijäämän korjaamiselle asettamaa määräaikaa ei ole noudatettu. Lähentymisohjelman mukaan liiallinen alijäämä saadaan korjattua varainhoitovuonna 2016–2017, jolloin se olisi 2,4 prosenttia suhteessa BKT:hen, eli kaksi vuotta neuvoston asettamasta määräajasta jäljessä. Lähentymisohjelman mukaan (uudelleenlaskettu) julkisen talouden rakenteellinen alijäämä supistuu 0,3 prosenttiyksikköä eli 4,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen varainhoitovuonna 2014–2015. Talousarviosuunnitelmat eivät riitä liiallisen alijäämän korjaamiseksi suositeltuihin vuosittaisiin keskimääräisiin julkisen talouden toimiin. Sen jälkeen (uudelleenlasketun) rakenteellisen rahoitusaseman vuotuinen paraneminen on lähentymisohjelmassa esitetyn ennusteen mukaan 0,8 prosenttiyksikköä varainhoitovuonna 2015–2016 ja 1,3 prosenttiyksikköä varainhoitovuonna 2016–2017. Kaiken kaikkiaan lähentymisohjelman tavoitteet ovat vain osittain vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten mukaiset. |
| --- | --- |

(10)

Vuoden 2014 lähentymisohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian tavoitteena on saavuttaa suhdannekorjattu tasapainoinen rahoitusasema viimeistään varainhoitovuonna 2018–2019 päättyvän viisivuotisjakson lopussa. Lähentymisohjelmaan ei sisälly vakaus- ja kasvusopimuksessa edellytettyä keskipitkän aikavälin tavoitetta. Julkisen talouden alijäämän arvioidaan olevan 5,0 prosenttia suhteessa BKT:hen varainhoitovuonna 2014–2015, kun se varainhoitovuonna 2009–2010 oli enimmillään 11,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämän perusteella neuvoston liiallisen alijäämän korjaamiselle asettamaa määräaikaa ei ole noudatettu. Lähentymisohjelman mukaan liiallinen alijäämä saadaan korjattua varainhoitovuonna 2016–2017, jolloin se olisi 2,4 prosenttia suhteessa BKT:hen, eli kaksi vuotta neuvoston asettamasta määräajasta jäljessä. Lähentymisohjelman mukaan (uudelleenlaskettu) julkisen talouden rakenteellinen alijäämä supistuu 0,3 prosenttiyksikköä eli 4,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen varainhoitovuonna 2014–2015. Talousarviosuunnitelmat eivät riitä liiallisen alijäämän korjaamiseksi suositeltuihin vuosittaisiin keskimääräisiin julkisen talouden toimiin. Sen jälkeen (uudelleenlasketun) rakenteellisen rahoitusaseman vuotuinen paraneminen on lähentymisohjelmassa esitetyn ennusteen mukaan 0,8 prosenttiyksikköä varainhoitovuonna 2015–2016 ja 1,3 prosenttiyksikköä varainhoitovuonna 2016–2017. Kaiken kaikkiaan lähentymisohjelman tavoitteet ovat vain osittain vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten mukaiset.

| (11) | Vakauttamistoimia on tähän asti toteutettu pääasiassa menoleikkauksina, minkä vuoksi voitaisiin harkita veropohjan laajentamisesta saatavan tulopotentiaalin hyödyntämistä. Yhdistyneessä kuningaskunnassa on menetetty runsaasti etenkin välillisestä verotuksesta saatavia verotuloja. Lähentymisohjelmassa julkisen velan ennustetaan kasvavan 93,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen varainhoitovuonna 2015–2016, minkä jälkeen sen ennustetaan taas laskevan 86,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen varainhoitovuonna 2018–2019. Yhdistyneen kuningaskunnan julkisen talouden kehitysarvioiden perustana lähentymisohjelmassa oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Julkisen talouden kehitysennusteita koskevat potentiaaliset riskit liittyvät kasvun jäämiseen odotettua pienemmäksi yksityistä kulutusta kutistavien palkkarajoitteiden ja investointeja haittaavan epävarmuuden vuoksi. Ennusteet ovat kuitenkin yhdenmukaiset komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen kanssa. Talousennusteessa ei myöskään odoteta liiallisen alijäämän korjautuvan neuvoston asettamaan määräaikaan mennessä. Komission ennusteen mukaan myös rakenteellisen rahoitusaseman (korjattu) muutos vuosina 2010–2014 jää jälkeen suosituksesta vuosittain keskimäärin 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja sen ennustetaan jäävän jälkeen suosituksesta myös vuonna 2015. Asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen lähentymisohjelman arvioinnin ja komission talousennusteen perusteella neuvosto katsoo, että lisätoimet ovat tarpeen, jotta liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä annettuja suosituksia voidaan noudattaa. |
| --- | --- |

(11)

Vakauttamistoimia on tähän asti toteutettu pääasiassa menoleikkauksina, minkä vuoksi voitaisiin harkita veropohjan laajentamisesta saatavan tulopotentiaalin hyödyntämistä. Yhdistyneessä kuningaskunnassa on menetetty runsaasti etenkin välillisestä verotuksesta saatavia verotuloja. Lähentymisohjelmassa julkisen velan ennustetaan kasvavan 93,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen varainhoitovuonna 2015–2016, minkä jälkeen sen ennustetaan taas laskevan 86,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen varainhoitovuonna 2018–2019. Yhdistyneen kuningaskunnan julkisen talouden kehitysarvioiden perustana lähentymisohjelmassa oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Julkisen talouden kehitysennusteita koskevat potentiaaliset riskit liittyvät kasvun jäämiseen odotettua pienemmäksi yksityistä kulutusta kutistavien palkkarajoitteiden ja investointeja haittaavan epävarmuuden vuoksi. Ennusteet ovat kuitenkin yhdenmukaiset komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen kanssa. Talousennusteessa ei myöskään odoteta liiallisen alijäämän korjautuvan neuvoston asettamaan määräaikaan mennessä. Komission ennusteen mukaan myös rakenteellisen rahoitusaseman (korjattu) muutos vuosina 2010–2014 jää jälkeen suosituksesta vuosittain keskimäärin 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja sen ennustetaan jäävän jälkeen suosituksesta myös vuonna 2015. Asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen lähentymisohjelman arvioinnin ja komission talousennusteen perusteella neuvosto katsoo, että lisätoimet ovat tarpeen, jotta liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä annettuja suosituksia voidaan noudattaa.

| (12) | Yhdistynyt kuningaskunta on toteuttanut asuntomarkkinoilla sekä kysyntä- että tarjontapuolen toimenpiteitä. Vaikka uusien kiinteistöjen tarjonta on lisääntynyt, se on edelleen vähäistä, ja kuilu kysyntään nähden on huomattava. Yhdessä alhaisen korkotason ja löyhempien asuntolainaehtojen kanssa (esim. tuloihin nähden sallitaan entistä korkeampi lainaosuus) tämä on nostanut asuntojen hintoja tietyissä Yhdistyneen kuningaskunnan osissa, erityisesti Lontoossa. Tarjontapula on ollut rakenteellinen ilmiö jo pitkään, ja todennäköisesti se myös pysyy sellaisena keskipitkällä aikavälillä. Tarvitaan toimenpiteitä asuntotarjonnan lisäämiseksi luomalla riittävät kannustimet lisätä tarjontaa paikallistasolla. Viranomaisten olisi myös jatkossa valvottava asuntojen hintoja ja asuntolainojen määrää ja oltava valmiit toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet, muun muassa mukauttamalla tarvittaessa Help to Buy 2 -järjestelmää (lainatakaus). On lisättävä läpinäkyvyyttä talouspoliittisen komitean asuntosektorilla harjoittaman makrotason vakavaraisuussääntelyn käytön ja vaikutuksen suhteen, koska sen avulla voitaisiin puuttua liian korkeisiin asuntojen hintoihin ja asuntolainojen määrän kasvuun. Asuntomarkkinoiden vääristymien korjaamiseksi olisi harkittava tontti- ja kiinteistöverotuksen uudistusta. |
| --- | --- |

(12)

Yhdistynyt kuningaskunta on toteuttanut asuntomarkkinoilla sekä kysyntä- että tarjontapuolen toimenpiteitä. Vaikka uusien kiinteistöjen tarjonta on lisääntynyt, se on edelleen vähäistä, ja kuilu kysyntään nähden on huomattava. Yhdessä alhaisen korkotason ja löyhempien asuntolainaehtojen kanssa (esim. tuloihin nähden sallitaan entistä korkeampi lainaosuus) tämä on nostanut asuntojen hintoja tietyissä Yhdistyneen kuningaskunnan osissa, erityisesti Lontoossa. Tarjontapula on ollut rakenteellinen ilmiö jo pitkään, ja todennäköisesti se myös pysyy sellaisena keskipitkällä aikavälillä. Tarvitaan toimenpiteitä asuntotarjonnan lisäämiseksi luomalla riittävät kannustimet lisätä tarjontaa paikallistasolla. Viranomaisten olisi myös jatkossa valvottava asuntojen hintoja ja asuntolainojen määrää ja oltava valmiit toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet, muun muassa mukauttamalla tarvittaessa Help to Buy 2 -järjestelmää (lainatakaus). On lisättävä läpinäkyvyyttä talouspoliittisen komitean asuntosektorilla harjoittaman makrotason vakavaraisuussääntelyn käytön ja vaikutuksen suhteen, koska sen avulla voitaisiin puuttua liian korkeisiin asuntojen hintoihin ja asuntolainojen määrän kasvuun. Asuntomarkkinoiden vääristymien korjaamiseksi olisi harkittava tontti- ja kiinteistöverotuksen uudistusta.

| (13) | Yhdistynyt kuningaskunta toteuttaa edelleen toimia puuttuakseen työttömyydestä ja vajaatyöllisyydestä johtuviin haasteisiin sekä nuorisotyöttömyydestä johtuviin erityiskysymyksiin. Merkittäviä haasteita liittyy siihen, miten nuorille voitaisiin antaa työmarkkinoilla tarvittavia taitoja ja työkokemusta ja lisätä oppisopimuskoulutuksen tarjontaa. Tämä selittää osittain sen, miksi nuorisotakuuseen liittyvää palkkatukea on käytetty odotettua vähemmän. Työmarkkinat kärsivät osaamisen kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuudesta, ja viranomaiset pyrkivätkin kouluttamaan työvoimaa uudelleen, jotta voitaisiin vähentää sekä työttömyyttä että pulaa korkealaatuisen ammatillisen ja teknisen koulutuksen saaneista työntekijöistä. Oppisopimusohjelmien laatua on pyritty parantamaan, mutta lisätoimia tarvitaan. Tutkintojärjestelmä on monimutkainen, ja sitä on tarpeen yksinkertaistaa, jotta voidaan helpottaa tutkintojen tunnustamista ja parantaa työnantajien sitoutumista. |
| --- | --- |

(13)

Yhdistynyt kuningaskunta toteuttaa edelleen toimia puuttuakseen työttömyydestä ja vajaatyöllisyydestä johtuviin haasteisiin sekä nuorisotyöttömyydestä johtuviin erityiskysymyksiin. Merkittäviä haasteita liittyy siihen, miten nuorille voitaisiin antaa työmarkkinoilla tarvittavia taitoja ja työkokemusta ja lisätä oppisopimuskoulutuksen tarjontaa. Tämä selittää osittain sen, miksi nuorisotakuuseen liittyvää palkkatukea on käytetty odotettua vähemmän. Työmarkkinat kärsivät osaamisen kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuudesta, ja viranomaiset pyrkivätkin kouluttamaan työvoimaa uudelleen, jotta voitaisiin vähentää sekä työttömyyttä että pulaa korkealaatuisen ammatillisen ja teknisen koulutuksen saaneista työntekijöistä. Oppisopimusohjelmien laatua on pyritty parantamaan, mutta lisätoimia tarvitaan. Tutkintojärjestelmä on monimutkainen, ja sitä on tarpeen yksinkertaistaa, jotta voidaan helpottaa tutkintojen tunnustamista ja parantaa työnantajien sitoutumista.

| (14) | Viranomaiset ovat pyrkineet korjaamaan työnteon kannustimia, jotka ovat heikkoja erityisesti sosiaalietuuksien saajien kannalta, ottamalla käyttöön ns. yleistuen (Universal Credit), jonka ansiosta yksityishenkilöt voivat säilyttää aiempaa suuremman osuuden etuuksistaan työelämään siirtyessään. Yleistuki voisi edistää työllisyyttä, mutta paljon riippuu sen tuloksellisesta täytäntöönpanosta ja tukipalveluista sekä sen yhteisvaikutuksesta muiden etuuksien kanssa. Työelämään palaamista on pyritty kannustamaan myös siten, että monien työikäisen väestön etuuksien ja verohyvitysten vuotuinen tarkistus on rajattu 1 prosenttiin vuodessa vuoteen 2016 asti. |
| --- | --- |

(14)

Viranomaiset ovat pyrkineet korjaamaan työnteon kannustimia, jotka ovat heikkoja erityisesti sosiaalietuuksien saajien kannalta, ottamalla käyttöön ns. yleistuen (Universal Credit), jonka ansiosta yksityishenkilöt voivat säilyttää aiempaa suuremman osuuden etuuksistaan työelämään siirtyessään. Yleistuki voisi edistää työllisyyttä, mutta paljon riippuu sen tuloksellisesta täytäntöönpanosta ja tukipalveluista sekä sen yhteisvaikutuksesta muiden etuuksien kanssa. Työelämään palaamista on pyritty kannustamaan myös siten, että monien työikäisen väestön etuuksien ja verohyvitysten vuotuinen tarkistus on rajattu 1 prosenttiin vuodessa vuoteen 2016 asti.

| (15) | Yhdistyneessä kuningaskunnassa on myös jatkuvana haasteena lisätä vanhempien työllisyyttä parantamalla laadukkaiden ja kohtuuhintaisten lastenhoitopalvelujen saatavuutta. Maassa otetaan käyttöön uusia järjestelmiä, joiden tarkoituksena on tarjota kohtuuhintaisia lastenhoitopalveluja sekä osa- että kokoaikaista työtä tekeville vanhemmille, tuloerot huomioon ottaen. Lastenhoitopalvelujen kustannukset kuuluvat kuitenkin unionin korkeimpiin, mikä aiheuttaa ongelmia etenkin kotitalouksien toisille palkansaajille ja yksinhuoltajille. |
| --- | --- |

(15)

Yhdistyneessä kuningaskunnassa on myös jatkuvana haasteena lisätä vanhempien työllisyyttä parantamalla laadukkaiden ja kohtuuhintaisten lastenhoitopalvelujen saatavuutta. Maassa otetaan käyttöön uusia järjestelmiä, joiden tarkoituksena on tarjota kohtuuhintaisia lastenhoitopalveluja sekä osa- että kokoaikaista työtä tekeville vanhemmille, tuloerot huomioon ottaen. Lastenhoitopalvelujen kustannukset kuuluvat kuitenkin unionin korkeimpiin, mikä aiheuttaa ongelmia etenkin kotitalouksien toisille palkansaajille ja yksinhuoltajille.

| (16) | Rahoituksen saatavuuden osalta voidaan todeta, että vaikka luottomarkkinoiden olosuhteet paranivat vuonna 2013, luotonannon kasvu on edelleen heikkoa, ja nykyisille toimintalinjoille on annettava lisäaikaa osoittaa, että ne ovat onnistuneita. Erityisen vaikeaa luotonsaanti on pk-yrityksille. Suuret yritykset voivat hankkia rahoitusta suoraan tukkumarkkinoilta ja hyödyntää Yhdistyneen kuningaskunnan kehittyneitä rahoituspalveluja, mutta pk-yritysten on hankittava ulkoinen rahoituksensa pitkälti pankkien välityksellä. Pankkialan kilpailun lisäämistä koskevan viimevuotisen suosituksen toteuttaminen on edistynyt hyvin, sillä maahan on perustettu uusia ns. haastajapankkeja (kuten TSB, joka tosin ei ole vielä täysin riippumaton). |
| --- | --- |

(16)

Rahoituksen saatavuuden osalta voidaan todeta, että vaikka luottomarkkinoiden olosuhteet paranivat vuonna 2013, luotonannon kasvu on edelleen heikkoa, ja nykyisille toimintalinjoille on annettava lisäaikaa osoittaa, että ne ovat onnistuneita. Erityisen vaikeaa luotonsaanti on pk-yrityksille. Suuret yritykset voivat hankkia rahoitusta suoraan tukkumarkkinoilta ja hyödyntää Yhdistyneen kuningaskunnan kehittyneitä rahoituspalveluja, mutta pk-yritysten on hankittava ulkoinen rahoituksensa pitkälti pankkien välityksellä. Pankkialan kilpailun lisäämistä koskevan viimevuotisen suosituksen toteuttaminen on edistynyt hyvin, sillä maahan on perustettu uusia ns. haastajapankkeja (kuten TSB, joka tosin ei ole vielä täysin riippumaton).

| (17) | Yhdistynyt kuningaskunta julkaisi joulukuussa 2013 päivitetyn kansallisen infrastruktuurisuunnitelman, joka on infrastruktuurin suunnittelua, varainhankintaa, rahoitusta ja toteuttamista koskeva pitkän aikavälin strateginen lähestymistapa. Suunnitelmassa esitetään tulevia pääomainvestointeja, joihin on tarkoitus käyttää vuoteen 2020 mennessä ja sen jälkeen yhteensä 375 miljardia puntaa (noin 460 miljardia euroa). Suuri osa näistä suunnitelmista (340 miljardia puntaa eli noin 420 miljardia euroa) liittyy energia- ja liikennesektorien investointeihin. Noin kolme neljäsosaa rahoituksesta on tarkoitus saada yksityisistä rahoituslähteistä ja loput julkisista varoista. Suunnitelma on hyvä aloite, mutta sen epävarmuustekijöitä ovat yksityisen sektorin rahoituksen saatavuus, sääntelyvarmuus ja rakennuslupien oikea-aikainen saanti. Tarvitaan tiukat menettelyt, joiden avulla voidaan lievittää rahoitukseen ja toteutukseen liittyviä riskejä ja varmistaa suunniteltujen ja toteutuneiden infrastruktuurimenojen läpinäkyvyys. |
| --- | --- |

(17)

Yhdistynyt kuningaskunta julkaisi joulukuussa 2013 päivitetyn kansallisen infrastruktuurisuunnitelman, joka on infrastruktuurin suunnittelua, varainhankintaa, rahoitusta ja toteuttamista koskeva pitkän aikavälin strateginen lähestymistapa. Suunnitelmassa esitetään tulevia pääomainvestointeja, joihin on tarkoitus käyttää vuoteen 2020 mennessä ja sen jälkeen yhteensä 375 miljardia puntaa (noin 460 miljardia euroa). Suuri osa näistä suunnitelmista (340 miljardia puntaa eli noin 420 miljardia euroa) liittyy energia- ja liikennesektorien investointeihin. Noin kolme neljäsosaa rahoituksesta on tarkoitus saada yksityisistä rahoituslähteistä ja loput julkisista varoista. Suunnitelma on hyvä aloite, mutta sen epävarmuustekijöitä ovat yksityisen sektorin rahoituksen saatavuus, sääntelyvarmuus ja rakennuslupien oikea-aikainen saanti. Tarvitaan tiukat menettelyt, joiden avulla voidaan lievittää rahoitukseen ja toteutukseen liittyviä riskejä ja varmistaa suunniteltujen ja toteutuneiden infrastruktuurimenojen läpinäkyvyys.

| (18) | Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut kattavasti Yhdistyneen kuningaskunnan talouspolitiikkaa. Se on arvioinut kansallisen uudistusohjelman ja lähentymisohjelman. Se on ottanut huomioon ei ainoastaan niiden merkityksen Yhdistyneen kuningaskunnan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–6. |
| --- | --- |

(18)

Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut kattavasti Yhdistyneen kuningaskunnan talouspolitiikkaa. Se on arvioinut kansallisen uudistusohjelman ja lähentymisohjelman. Se on ottanut huomioon ei ainoastaan niiden merkityksen Yhdistyneen kuningaskunnan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–6.

| (19) | Neuvosto on tutkinut Yhdistyneen kuningaskunnan lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (5) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1. |
| --- | --- |

(19)

Neuvosto on tutkinut Yhdistyneen kuningaskunnan lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (5) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.

| (20) | Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja lähentymisohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 2, 3, 5 ja 6, |
| --- | --- |

(20)

Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja lähentymisohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 2, 3, 5 ja 6,

SUOSITTAA, että Yhdistynyt kuningaskunta toteuttaa vuosina 2014 ja 2015 toimia, joilla se

| 1. | lujittaa julkisen talouden strategiaa pyrkimällä korjaamaan liiallisen alijäämän kestävällä tavalla liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä annetun neuvoston suosituksen mukaisesti; noudattaa eriytettyä, kasvua edistävää lähestymistapaa finanssipolitiikan kiristämiseen asettamalla etusijalle pääomamenot; julkisen talouden vakauttamisen edistämiseksi olisi harkittava tulojen lisäämistä veropohjaa laajentamalla; puuttuu infrastruktuuriin liittyviin rakenteellisiin pullonkauloihin, osaamisen kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuuteen ja pk-yritysten luotonsaantiin, jotta voidaan edistää kasvua sekä hyödykkeiden että palvelujen viennin alalla; |
| --- | --- |

1.

lujittaa julkisen talouden strategiaa pyrkimällä korjaamaan liiallisen alijäämän kestävällä tavalla liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä annetun neuvoston suosituksen mukaisesti; noudattaa eriytettyä, kasvua edistävää lähestymistapaa finanssipolitiikan kiristämiseen asettamalla etusijalle pääomamenot; julkisen talouden vakauttamisen edistämiseksi olisi harkittava tulojen lisäämistä veropohjaa laajentamalla; puuttuu infrastruktuuriin liittyviin rakenteellisiin pullonkauloihin, osaamisen kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuuteen ja pk-yritysten luotonsaantiin, jotta voidaan edistää kasvua sekä hyödykkeiden että palvelujen viennin alalla;

| 2. | lisää läpinäkyvyyttä Englannin keskuspankin talouspoliittisen komitean asuntosektorilla harjoittaman makrotason vakavaraisuussääntelyn käytön ja vaikutuksen suhteen; ottaa käyttöön tarvittavat toimenpiteet reagoidakseen kiinteistöjen hintojen nopeaan nousuun alueilla, joilla syntyy huomattava osa Yhdistyneen kuningaskunnan talouskasvusta, erityisesti Lontoossa, ja lieventää suuriin asuntolainoihin liittyviä riskejä; seuraa Help to Buy 2 -järjestelmää ja mukauttaa sitä tarvittaessa; harkitsee tontti- ja kiinteistöverotuksen uudistusta, mukaan lukien kiinteistöjen arvon uudelleenarvostustoimenpiteet asuntomarkkinoiden vääristymien korjaamiseksi. jatkaa toimenpiteitä asuntojen tarjonnan lisäämiseksi; |
| --- | --- |

2.

lisää läpinäkyvyyttä Englannin keskuspankin talouspoliittisen komitean asuntosektorilla harjoittaman makrotason vakavaraisuussääntelyn käytön ja vaikutuksen suhteen; ottaa käyttöön tarvittavat toimenpiteet reagoidakseen kiinteistöjen hintojen nopeaan nousuun alueilla, joilla syntyy huomattava osa Yhdistyneen kuningaskunnan talouskasvusta, erityisesti Lontoossa, ja lieventää suuriin asuntolainoihin liittyviä riskejä; seuraa Help to Buy 2 -järjestelmää ja mukauttaa sitä tarvittaessa; harkitsee tontti- ja kiinteistöverotuksen uudistusta, mukaan lukien kiinteistöjen arvon uudelleenarvostustoimenpiteet asuntomarkkinoiden vääristymien korjaamiseksi. jatkaa toimenpiteitä asuntojen tarjonnan lisäämiseksi;

| 3. | pitää voimassa nuorisotakuuta koskevan sitoumuksen, erityisesti parantamalla työnantajien tarvitsemaa osaamista; varmistaa työnantajien sitoutumisen tehostamalla puuttumista osaamisen kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuuteen siten, että tarjotaan edistyneempää ja tasokkaampaa osaamista ja lisätään oppisopimuskoulutuksen tarjontaa; vähentää sellaisten nuorten osuutta, joilla on vain vähäiset perustaidot; |
| --- | --- |

3.

pitää voimassa nuorisotakuuta koskevan sitoumuksen, erityisesti parantamalla työnantajien tarvitsemaa osaamista; varmistaa työnantajien sitoutumisen tehostamalla puuttumista osaamisen kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuuteen siten, että tarjotaan edistyneempää ja tasokkaampaa osaamista ja lisätään oppisopimuskoulutuksen tarjontaa; vähentää sellaisten nuorten osuutta, joilla on vain vähäiset perustaidot;

| 4. | jatkaa toimia pienituloisissa kotitalouksissa elävien lasten köyhyyden vähentämiseksi varmistamalla, että yleistuki (Universal Credit) ja muut sosiaaliturvauudistukset tarjoavat riittäviä etuuksia, joihin liittyy selkeät työnteon kannustimet ja tukipalvelut; parantaa kohtuuhintaisten ja laadukkaiden lastenhoitopalvelujen saatavuutta; |
| --- | --- |

4.

jatkaa toimia pienituloisissa kotitalouksissa elävien lasten köyhyyden vähentämiseksi varmistamalla, että yleistuki (Universal Credit) ja muut sosiaaliturvauudistukset tarjoavat riittäviä etuuksia, joihin liittyy selkeät työnteon kannustimet ja tukipalvelut; parantaa kohtuuhintaisten ja laadukkaiden lastenhoitopalvelujen saatavuutta;

| 5. | jatkaa toimia, joilla parannetaan pk-yritysten mahdollisuuksia saada rahoitusta sekä pankeista että muista rahoituslähteistä; varmistaa uuden liikepankin (Business Bank) tuloksellisen toiminnan ja tukee haastajapankkien pääsyä markkinoille; |
| --- | --- |

5.

jatkaa toimia, joilla parannetaan pk-yritysten mahdollisuuksia saada rahoitusta sekä pankeista että muista rahoituslähteistä; varmistaa uuden liikepankin (Business Bank) tuloksellisen toiminnan ja tukee haastajapankkien pääsyä markkinoille;

| 6. | toteuttaa kansalliseen infrastruktuurisuunnitelmaan perustuvia jatkotoimia parantamalla suunnittelumenettelyjen ennakoitavuutta ja selkeyttämällä rahoitussitoumuksia; varmistaa läpinäkyvyyden ja vastuuvelvollisuuden antamalla suunnitelman toteuttamisesta tietoa johdonmukaisesti ja ajoissa. |
| --- | --- |

6.

toteuttaa kansalliseen infrastruktuurisuunnitelmaan perustuvia jatkotoimia parantamalla suunnittelumenettelyjen ennakoitavuutta ja selkeyttämällä rahoitussitoumuksia; varmistaa läpinäkyvyyden ja vastuuvelvollisuuden antamalla suunnitelman toteuttamisesta tietoa johdonmukaisesti ja ajoissa.

Tehty Brysselissä 8 päivänä heinäkuuta 2014.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

P. C. PADOAN

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Pidetty voimassa vuodelle 2014 jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista 6 päivänä toukokuuta 2014 annetulla neuvoston päätöksellä 2014/322/EU (EUVL L 165, 4.6.2014, s. 49).

3

(4)  EUVL C 217, 30.7.2013, s. 93.

4

(5)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

5

---

| 29.7.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 247/141 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 247/141

---

NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014,

euroa rahayksikkönään käyttävien jäsenvaltioiden talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen täytäntöönpanosta

2014/C 247/27

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 136 artiklan yhdessä sen 121 artiklan 2 kohdan kanssa,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroalueen nykyiselle taloustilanteelle on ominaista asteittainen, mutta edelleen hauras talouden elpyminen. Vuonna 2013 ja alkuvuodesta 2014 euroalueen inflaatio hidastui merkittävästi, ja sen odotetaan kiihtyvän ennustejakson aikana vain hyvin hitaasti, mikä johtuu talouden tämänhetkisestä ylikapasiteetista, meneillään olevasta suhteellisten hintojen sopeuttamisesta haavoittuvissa talouksissa ja euron vaihtokurssin aiemmasta vahvistumisesta. Vaikka elpyminen on laajenemassa, erot euroa rahayksikkönään käyttävien jäsenvaltioiden, jäljempänä ”euroalueen jäsenvaltiot”, välillä ovat edelleen huomattavat. |
| --- | --- |

(1)

Euroalueen nykyiselle taloustilanteelle on ominaista asteittainen, mutta edelleen hauras talouden elpyminen. Vuonna 2013 ja alkuvuodesta 2014 euroalueen inflaatio hidastui merkittävästi, ja sen odotetaan kiihtyvän ennustejakson aikana vain hyvin hitaasti, mikä johtuu talouden tämänhetkisestä ylikapasiteetista, meneillään olevasta suhteellisten hintojen sopeuttamisesta haavoittuvissa talouksissa ja euron vaihtokurssin aiemmasta vahvistumisesta. Vaikka elpyminen on laajenemassa, erot euroa rahayksikkönään käyttävien jäsenvaltioiden, jäljempänä ”euroalueen jäsenvaltiot”, välillä ovat edelleen huomattavat.

| (2) | Euroalue on kokonaisuutena enemmän kuin jäsentensä summa. Talous- ja finanssikriisi on tuonut selvästi esiin euroalueen tiiviit keskinäiset yhteydet ja korostanut tarvetta koordinoida tiukemmin euroalueen jäsenvaltioiden finanssipolitiikkaa sekä rahoitus- ja rakennepolitiikkaa, jotta voidaan varmistaa johdonmukainen politiikan kokonaisviritys koko euroalueella. Euroalueen jäsenvaltiot ovat sitoutuneet pitkälle meneviin toimintapoliittisiin uudistuksiin ja politiikan koordinointiin allekirjoittamalla 2 päivänä maaliskuuta 2012 sopimuksen talous- ja rahaliiton vakaudesta, yhteensovittamisesta sekä ohjauksesta ja hallinnasta. Budjettikuripaketin (3) (ns. two-pack) voimaantulo vuonna 2013 on entisestään syventänyt finanssi- ja talouspolitiikan koordinointia euroalueella. Euroalueen jäsenvaltioilla on erityinen vastuu uuden talouden ohjausjärjestelmän tuloksellisesta toteuttamisesta. Tämä edellyttää voimakkaampaa vertaispainetta, jotta voidaan tukea kansallisten uudistusten toteuttamista ja varovaista finanssipolitiikkaa, kansallisten uudistusten perusteellisempaa arviointia euroalueen näkökulmasta, potentiaalisten heijastusvaikutusten estämistä ja sellaisten toimintalinjojen edistämistä, jotka ovat erityisen tärkeitä talous- ja rahaliiton toimivuuden kannalta. Tämä edellyttää lisäksi asianmukaista tiedottamista euroalueen strategiasta. |
| --- | --- |

(2)

Euroalue on kokonaisuutena enemmän kuin jäsentensä summa. Talous- ja finanssikriisi on tuonut selvästi esiin euroalueen tiiviit keskinäiset yhteydet ja korostanut tarvetta koordinoida tiukemmin euroalueen jäsenvaltioiden finanssipolitiikkaa sekä rahoitus- ja rakennepolitiikkaa, jotta voidaan varmistaa johdonmukainen politiikan kokonaisviritys koko euroalueella. Euroalueen jäsenvaltiot ovat sitoutuneet pitkälle meneviin toimintapoliittisiin uudistuksiin ja politiikan koordinointiin allekirjoittamalla 2 päivänä maaliskuuta 2012 sopimuksen talous- ja rahaliiton vakaudesta, yhteensovittamisesta sekä ohjauksesta ja hallinnasta. Budjettikuripaketin (3) (ns. two-pack) voimaantulo vuonna 2013 on entisestään syventänyt finanssi- ja talouspolitiikan koordinointia euroalueella. Euroalueen jäsenvaltioilla on erityinen vastuu uuden talouden ohjausjärjestelmän tuloksellisesta toteuttamisesta. Tämä edellyttää voimakkaampaa vertaispainetta, jotta voidaan tukea kansallisten uudistusten toteuttamista ja varovaista finanssipolitiikkaa, kansallisten uudistusten perusteellisempaa arviointia euroalueen näkökulmasta, potentiaalisten heijastusvaikutusten estämistä ja sellaisten toimintalinjojen edistämistä, jotka ovat erityisen tärkeitä talous- ja rahaliiton toimivuuden kannalta. Tämä edellyttää lisäksi asianmukaista tiedottamista euroalueen strategiasta.

| (3) | Koska euroalueen jäsenvaltiot ovat tiiviisti sidoksissa toisiinsa, rakenneuudistusten toteuttamiseen liittyy potentiaalisesti suuria heijastusvaikutuksia, jotka on otettava huomioon, jotta voidaan varmistaa toimenpiteiden paras mahdollinen koostumus ja toteutus sekä yksittäisten euroalueen jäsenvaltioiden että koko euroalueen kannalta. Esimerkiksi yhtenäisempi toiminta uudistusten toteuttamisessa edistäisi tarvittavaa lähentymistä jäsenvaltioiden välillä. Tätä varten on olennaisen tärkeää keskustella euroalueen jäsenvaltioiden uudistussuunnitelmista olemassa olevien käytäntöjen pohjalta jo varhaisessa vaiheessa ja panna makrotalouden epätasapainotiloja koskeva menettely tuloksellisesti täytäntöön. |
| --- | --- |

(3)

Koska euroalueen jäsenvaltiot ovat tiiviisti sidoksissa toisiinsa, rakenneuudistusten toteuttamiseen liittyy potentiaalisesti suuria heijastusvaikutuksia, jotka on otettava huomioon, jotta voidaan varmistaa toimenpiteiden paras mahdollinen koostumus ja toteutus sekä yksittäisten euroalueen jäsenvaltioiden että koko euroalueen kannalta. Esimerkiksi yhtenäisempi toiminta uudistusten toteuttamisessa edistäisi tarvittavaa lähentymistä jäsenvaltioiden välillä. Tätä varten on olennaisen tärkeää keskustella euroalueen jäsenvaltioiden uudistussuunnitelmista olemassa olevien käytäntöjen pohjalta jo varhaisessa vaiheessa ja panna makrotalouden epätasapainotiloja koskeva menettely tuloksellisesti täytäntöön.

| (4) | Yksi euroalueen keskeisistä politiikkahaasteista on julkisen velan vähentäminen jatkamalla eriytettyjä, kasvua edistäviä julkisen talouden toimia ja vahvistamalla samalla euroalueen kasvupotentiaalia sekä puuttumalla kriisin sosiaalisiin seurauksiin. Euroalueen julkisen talouden tilanne on viime vuosien julkisen talouden vakauttamistoimien ansiosta parantunut, mutta useiden euroalueen jäsenvaltioiden on edelleen jatkettava julkisen talouden sopeutusta erittäin suuren julkisen velan vähentämiseksi. Kaikkien euroalueen jäsenvaltioiden olisi parannettava julkisen talouden laatua, jotta voidaan edistää tuottavuutta ja työllisyyttä. |
| --- | --- |

(4)

Yksi euroalueen keskeisistä politiikkahaasteista on julkisen velan vähentäminen jatkamalla eriytettyjä, kasvua edistäviä julkisen talouden toimia ja vahvistamalla samalla euroalueen kasvupotentiaalia sekä puuttumalla kriisin sosiaalisiin seurauksiin. Euroalueen julkisen talouden tilanne on viime vuosien julkisen talouden vakauttamistoimien ansiosta parantunut, mutta useiden euroalueen jäsenvaltioiden on edelleen jatkettava julkisen talouden sopeutusta erittäin suuren julkisen velan vähentämiseksi. Kaikkien euroalueen jäsenvaltioiden olisi parannettava julkisen talouden laatua, jotta voidaan edistää tuottavuutta ja työllisyyttä.

| (5) | Investoinnit supistuivat euroalueella voimakkaasti kriisin alkuvaiheessa, eivätkä ne ole vielä palautuneet pitkän aikavälin keskitasolle. Investointien heikko kehitys johtuu yksityisen sektorin velkaantumisen vähentämisen, rahoitusmarkkinoiden hajanaisuuden ja tarvittavien julkisen talouden vakautustoimien yhteisvaikutuksesta, jonka vuoksi julkiset investoinnit ovat vähentyneet. Elpymisen ja potentiaalisen kasvun tukemiseksi on olennaisen tärkeää lisätä investointeja infrastruktuuriin ja osaamiseen. Suuri osa investoinneista on saatava yksityiseltä sektorilta, mutta myös viranomaisilla voi olla merkittävä tehtävä investoinneille suotuisten edellytysten luomisessa. |
| --- | --- |

(5)

Investoinnit supistuivat euroalueella voimakkaasti kriisin alkuvaiheessa, eivätkä ne ole vielä palautuneet pitkän aikavälin keskitasolle. Investointien heikko kehitys johtuu yksityisen sektorin velkaantumisen vähentämisen, rahoitusmarkkinoiden hajanaisuuden ja tarvittavien julkisen talouden vakautustoimien yhteisvaikutuksesta, jonka vuoksi julkiset investoinnit ovat vähentyneet. Elpymisen ja potentiaalisen kasvun tukemiseksi on olennaisen tärkeää lisätä investointeja infrastruktuuriin ja osaamiseen. Suuri osa investoinneista on saatava yksityiseltä sektorilta, mutta myös viranomaisilla voi olla merkittävä tehtävä investoinneille suotuisten edellytysten luomisessa.

| (6) | Luottovirrat reaalitalouteen ovat euroalueella edelleen heikkoja, ja rahoitusmarkkinoiden hajanaisuus on merkittävää, vaikka valtionvelkaan liittyvä paine on vähentynyt. Etenkin pk-yrityksille rahoituksen saatavuus on monissa jäsenvaltioissa edelleen haaste, joka haittaa talouden elpymistä. Tilanteen korjaamiseksi tarvitaan aloitteita, joilla voidaan parantaa luottovirtoja, syventää pääomamarkkinoita ja edistää talouden pitkäaikaista rahoitusta. Pankkien taseiden tervehdyttämisen loppuunsaattaminen ja pääomapuskureiden vahvistamisen jatkaminen tarvittaessa sekä omaisuuserien laadun tarkastelu ja stressitestit auttavat havaitsemaan mahdolliset jäljellä olevat haavoittuvat osa-alueet ja vahvistavat luottamusta koko sektoriin. Pankkiunionin suhteen on tapahtunut merkittävää edistymistä, erityisesti kun perustettiin yhteinen valvontamekanismi ja sovittiin yhteisestä kriisinratkaisumekanismista. |
| --- | --- |

(6)

Luottovirrat reaalitalouteen ovat euroalueella edelleen heikkoja, ja rahoitusmarkkinoiden hajanaisuus on merkittävää, vaikka valtionvelkaan liittyvä paine on vähentynyt. Etenkin pk-yrityksille rahoituksen saatavuus on monissa jäsenvaltioissa edelleen haaste, joka haittaa talouden elpymistä. Tilanteen korjaamiseksi tarvitaan aloitteita, joilla voidaan parantaa luottovirtoja, syventää pääomamarkkinoita ja edistää talouden pitkäaikaista rahoitusta. Pankkien taseiden tervehdyttämisen loppuunsaattaminen ja pääomapuskureiden vahvistamisen jatkaminen tarvittaessa sekä omaisuuserien laadun tarkastelu ja stressitestit auttavat havaitsemaan mahdolliset jäljellä olevat haavoittuvat osa-alueet ja vahvistavat luottamusta koko sektoriin. Pankkiunionin suhteen on tapahtunut merkittävää edistymistä, erityisesti kun perustettiin yhteinen valvontamekanismi ja sovittiin yhteisestä kriisinratkaisumekanismista.

| (7) | Finanssikriisi on paljastanut puutteita talous- ja rahaliiton rakenteessa. Komissio esitti 28 päivänä marraskuuta 2012 tiedonannon hahmotelmasta tiiviin ja aidon talous- ja rahaliiton luomiseksi käynnistääkseen asiaa koskevan eurooppalaisen keskustelun. Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja julkaisi 5 päivänä joulukuuta 2012 tiiviissä yhteistyössä komission puheenjohtajan, euroryhmän puheenjohtajan ja EKP:n pääjohtajan kanssa laaditun raportin, jossa kehitellään eräitä komission hahmotelmassa esitettyjä ideoita ja ehdotetaan aikataulua ja vaiheittaista prosessia talous- ja rahaliiton viimeistelemiseksi. Euroopan parlamentti esitti asiasta näkemyksensä 20 päivänä marraskuuta 2012 antamassaan päätöslauselmassa. Sittemmin asian edistämiseksi on toteutettu merkittäviä toimenpiteitä. Eurooppa-neuvosto esitti lisäksi joulukuussa 2013 näkemyksiään. Talous- ja rahaliiton jatkokehittäminen edellyttää vaiheittaista prosessia, jossa yhdistyvät kurinalaisuus ja yhteisvastuu. Talouspolitiikan ohjauspaketin (ns. six-pack) (4) ja budjettikuripaketin (ns. two-pack) täytäntöönpanoa on tarkoitus tarkastella uudelleen ensimmäisen kerran vuoden 2014 loppuun mennessä, |
| --- | --- |

(7)

Finanssikriisi on paljastanut puutteita talous- ja rahaliiton rakenteessa. Komissio esitti 28 päivänä marraskuuta 2012 tiedonannon hahmotelmasta tiiviin ja aidon talous- ja rahaliiton luomiseksi käynnistääkseen asiaa koskevan eurooppalaisen keskustelun. Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja julkaisi 5 päivänä joulukuuta 2012 tiiviissä yhteistyössä komission puheenjohtajan, euroryhmän puheenjohtajan ja EKP:n pääjohtajan kanssa laaditun raportin, jossa kehitellään eräitä komission hahmotelmassa esitettyjä ideoita ja ehdotetaan aikataulua ja vaiheittaista prosessia talous- ja rahaliiton viimeistelemiseksi. Euroopan parlamentti esitti asiasta näkemyksensä 20 päivänä marraskuuta 2012 antamassaan päätöslauselmassa. Sittemmin asian edistämiseksi on toteutettu merkittäviä toimenpiteitä. Eurooppa-neuvosto esitti lisäksi joulukuussa 2013 näkemyksiään. Talous- ja rahaliiton jatkokehittäminen edellyttää vaiheittaista prosessia, jossa yhdistyvät kurinalaisuus ja yhteisvastuu. Talouspolitiikan ohjauspaketin (ns. six-pack) (4) ja budjettikuripaketin (ns. two-pack) täytäntöönpanoa on tarkoitus tarkastella uudelleen ensimmäisen kerran vuoden 2014 loppuun mennessä,

SUOSITTAA, että rajoittamatta neuvoston toimivaltaa sovittaa yhteen jäsenvaltioiden talouspolitiikkaa, euroalueen jäsenvaltiot toteuttavat vuosina 2014 ja 2015 jäsenvaltiokohtaisesti ja yhdessä, erityisesti euroryhmän toteuttaman talouspolitiikan koordinoinnin yhteydessä, toimia, joilla ne:

| 1. | edistävät ja seuraavat tiiviissä yhteistyössä komission kanssa rakenneuudistusten toteuttamista euroalueen toimivuuden kannalta kaikkein keskeisimmillä aloilla, jotta voidaan edistää kasvua ja lähentymistä ja sisäisten ja ulkoisten epätasapainotilojen korjaamista; arvioivat ja nopeuttavat etenemistä uudistussitoumusten toteuttamisessa niissä euroalueen jäsenvaltioissa, joiden makrotaloudessa on liiallisia epätasapainotiloja, ja uudistusten toteuttamisessa niissä jäsenvaltioissa, joiden epätasapainotilat edellyttävät määrätietoisia toimia negatiivisten heijastusvaikutusten rajoittamiseksi muualla euroalueella; edistävät asianmukaisia toimenpiteitä niissä maissa, joissa on suuri vaihtotaseen ylijäämä, jotta voidaan edistää myönteisiä heijastusvaikutuksia; käyvät säännöllisesti temaattista keskustelua työ- ja tuotemarkkinoiden rakenneuudistuksista, joilla on potentiaalisesti suuret heijastusvaikutukset, keskittyen työn suuren verokiilan kaventamiseen ja palvelumarkkinoiden uudistamiseen; |
| --- | --- |

1.

edistävät ja seuraavat tiiviissä yhteistyössä komission kanssa rakenneuudistusten toteuttamista euroalueen toimivuuden kannalta kaikkein keskeisimmillä aloilla, jotta voidaan edistää kasvua ja lähentymistä ja sisäisten ja ulkoisten epätasapainotilojen korjaamista; arvioivat ja nopeuttavat etenemistä uudistussitoumusten toteuttamisessa niissä euroalueen jäsenvaltioissa, joiden makrotaloudessa on liiallisia epätasapainotiloja, ja uudistusten toteuttamisessa niissä jäsenvaltioissa, joiden epätasapainotilat edellyttävät määrätietoisia toimia negatiivisten heijastusvaikutusten rajoittamiseksi muualla euroalueella; edistävät asianmukaisia toimenpiteitä niissä maissa, joissa on suuri vaihtotaseen ylijäämä, jotta voidaan edistää myönteisiä heijastusvaikutuksia; käyvät säännöllisesti temaattista keskustelua työ- ja tuotemarkkinoiden rakenneuudistuksista, joilla on potentiaalisesti suuret heijastusvaikutukset, keskittyen työn suuren verokiilan kaventamiseen ja palvelumarkkinoiden uudistamiseen;

| 2. | koordinoivat euroalueen jäsenvaltioiden julkisen talouden toimia tiiviissä yhteistyössä komission kanssa, erityisesti alustavien talousarviosuunnitelmien arvioinnin yhteydessä, jotta voidaan varmistaa johdonmukainen ja kasvua edistävä finanssipolitiikan kokonaisviritys koko euroalueella; parantavat julkisen talouden laatua ja kestävyyttä asettamalla etusijalle aineelliset ja aineettomat investoinnit kansallisella ja EU:n tasolla; huolehtivat siitä, että kansalliset julkisen talouden kehykset, muun muassa kansalliset finanssipoliittiset neuvostot, ovat vahvat; |
| --- | --- |

2.

koordinoivat euroalueen jäsenvaltioiden julkisen talouden toimia tiiviissä yhteistyössä komission kanssa, erityisesti alustavien talousarviosuunnitelmien arvioinnin yhteydessä, jotta voidaan varmistaa johdonmukainen ja kasvua edistävä finanssipolitiikan kokonaisviritys koko euroalueella; parantavat julkisen talouden laatua ja kestävyyttä asettamalla etusijalle aineelliset ja aineettomat investoinnit kansallisella ja EU:n tasolla; huolehtivat siitä, että kansalliset julkisen talouden kehykset, muun muassa kansalliset finanssipoliittiset neuvostot, ovat vahvat;

| 3. | varmistavat pankkijärjestelmän häiriönsietokyvyn erityisesti toteuttamalla omaisuuserien laadun tarkastelun ja stressitestien perusteella tarvittavat jatkotoimet ja panemalla täytäntöön pankkiunionia koskevat asetukset sekä edistämällä yhteisen kriisinratkaisumekanismin siirtymäkauden aikana tarvittavia lisätoimia; edistävät yksityisen sektorin investointeja ja vahvistavat luottovirtoja talouteen edistämällä toimia, joilla tuetaan pk-yritysten luotonsaantia, syventämällä pääomamarkkinoita ja käynnistämällä uudelleen arvopaperistamismarkkinat Euroopan talouden pitkäaikaista rahoitusta koskevassa komission tiedonannossa esitettyjen ehdotusten ja aikataulun pohjalta; |
| --- | --- |

3.

varmistavat pankkijärjestelmän häiriönsietokyvyn erityisesti toteuttamalla omaisuuserien laadun tarkastelun ja stressitestien perusteella tarvittavat jatkotoimet ja panemalla täytäntöön pankkiunionia koskevat asetukset sekä edistämällä yhteisen kriisinratkaisumekanismin siirtymäkauden aikana tarvittavia lisätoimia; edistävät yksityisen sektorin investointeja ja vahvistavat luottovirtoja talouteen edistämällä toimia, joilla tuetaan pk-yritysten luotonsaantia, syventämällä pääomamarkkinoita ja käynnistämällä uudelleen arvopaperistamismarkkinat Euroopan talouden pitkäaikaista rahoitusta koskevassa komission tiedonannossa esitettyjen ehdotusten ja aikataulun pohjalta;

| 4. | edistävät talous- ja rahaliiton syventämistä ja talouden valvontakehyksen parantamista vuoden 2014 lopulla toteutettavien uudelleentarkastelujen yhteydessä. |
| --- | --- |

4.

edistävät talous- ja rahaliiton syventämistä ja talouden valvontakehyksen parantamista vuoden 2014 lopulla toteutettavien uudelleentarkastelujen yhteydessä.

Tehty Brysselissä 8 päivänä heinäkuuta 2014.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

P. C. PADOAN

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 472/2013, annettu 21 päivänä toukokuuta 2013, rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivien euroalueen jäsenvaltioiden talouden ja julkisen talouden valvonnan tiukentamisesta (EUVL L 140, 27.5.2013, s. 1); Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 473/2013, annettu 21 päivänä toukokuuta 2013, alustavien talousarviosuunnitelmien seurantaa ja arviointia sekä euroalueen jäsenvaltioiden liiallisen alijäämän tilanteen korjaamisen varmistamista koskevista yhteisistä säännöksistä (EUVL L 140, 27.5.2013, s. 11).

3

(4)  Neuvoston asetus (EU) N:o 1177/2011, annettu 8 päivänä marraskuuta 2011, liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä annetun asetuksen (EY) N:o 1467/97 muuttamisesta (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 33); neuvoston direktiivi 2011/85/EU, annettu 8 päivänä marraskuuta 2011, jäsenvaltioiden julkisen talouden kehyksiä koskevista vaatimuksista (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 41); Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1173/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, julkisen talouden valvonnan tehokkaasta täytäntöönpanosta euroalueella (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 1); Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1174/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, täytäntöönpanotoimista liiallisen makrotalouden epätasapainon korjaamiseksi euroalueella (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 8); Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1175/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja koordinoinnin tehostamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 muuttamisesta (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 12); Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1176/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25).

4

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Neuvosto

| 29.7.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 247/144 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 247/144

---

SELVENTÄVÄ HUOMAUTUS

EU-ohjausjakson 2014 mukaisesti jäsenvaltioille annettaviin neuvoston suosituksiin liittyvä asiakirja

2014/C 247/28

Julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) 2 ab artiklan 2 kohdassa, joka on osa ”Taloudellinen vuoropuhelu” -jaksoa, todetaan, että ”neuvoston edellytetään pääsääntöisesti noudattavan komission suosituksia ja ehdotuksia tai selittävän kantansa julkisesti”.

Tämän ”noudata tai selitä” -säännön mukaisesti neuvosto esittää oheisena selitykset muutoksiin, joita se on tehnyt komission osana vuoden 2014 EU-ohjausjaksoa jäsenvaltioille antamiin maakohtaisiin suosituksiin ja joista komissio on eri mieltä.

Neuvosto on myös hyväksynyt useita lisäyksiä sekä sisällöllisiä tai teknisiä muutoksia suosituksiin. Komissio on hyväksynyt nämä muutokset (2).

BELGIA

MAAKOHTAINEN SUOSITUS 3

Komission teksti:

pitää väestön ikääntymisestä ja erityisesti eläkkeistä ja pitkäaikaishoidosta tulevaisuudessa aiheutuvan julkisten menojen kasvun aisoissa tehostamalla toimia, joiden tarkoituksena on kaventaa eroa tosiasiallisen ja lakisääteisen eläkkeellesiirtymisiän välillä, aikaistaa uudistuksia varhaista työmarkkinoilta poistumista koskevien mahdollisuuksien vähentämiseksi, edistää aktiivista ikääntymistä, kytkeä lakisääteisen eläkeiän ja työurien pidentämistä koskevat vaatimukset elinajanodotteen kehitykseen ja parantaa pitkäaikaishoidosta aiheutuvien julkisten menojen kustannustehokkuutta;

Hyväksytty teksti:

pitää väestön ikääntymisestä ja erityisesti eläkkeistä ja pitkäaikaishoidosta tulevaisuudessa aiheutuvan julkisten menojen kasvun aisoissa tehostamalla toimia, joiden tarkoituksena on kaventaa eroa tosiasiallisen ja lakisääteisen eläkkeellesiirtymisiän välillä, aikaistaa uudistuksia varhaista työmarkkinoilta poistumista koskevien mahdollisuuksien vähentämiseksi, edistää aktiivista ikääntymistä, kytkeä lakisääteiseneläkeiän ja työurien pidentämistä koskevat vaatimukset elinajanodotteen kehitykseen ja parantaa pitkäaikaishoidosta aiheutuvien julkisten menojen kustannustehokkuutta;

Selitys:

Yhteisymmärryksenä oli, että Belgian keskeinen haaste on tosiasiallisen eläkkeellesiirtymisiän nostaminen, kun otetaan huomioon tosiasiallisen ja lakisääteisen eläkkeellesiirtymisiän välinen ero. Varhaiseläkkeelle pääsyn edellytyksenä olevaa vähimmäisikää ja työuran pituutta ollaan nostamassa tärkeällä käynnissä olevalla uudistuksella; lakisääteisen eläkeiän nostaminen lyhyellä aikavälillä kasvattaisi tätä eroa ja olisi sen vuoksi uudistuksena väärin ajoitettu.

BULGARIA

Suosituksiin ei tehty muutoksia, joista komissio on eri mieltä.

TŠEKKI

Suosituksiin ei tehty muutoksia, joista komissio on eri mieltä.

TANSKA

Suosituksiin ei tehty muutoksia.

SAKSA

Suosituksiin ei tehty muutoksia, joista komissio on eri mieltä.

VIRO

Suosituksiin ei tehty muutoksia, joista komissio on eri mieltä.

IRLANTI

Suosituksiin ei tehty muutoksia, joista komissio on eri mieltä.

ESPANJA

MAAKOHTAINEN SUOSITUS 5

Komission teksti:

panee täytäntöön vuosina 2013–2016 sovellettavan sosiaalista syrjäytymistä koskevan kansallisen toimintasuunnitelman ja arvioi sen tehokkuuden kaikkien tavoitteiden osalta; lisää hallinnollisia valmiuksia ja työvoima- ja sosiaalipalvelujen välistä koordinointia, jotta voidaan tarjota integroituja järjestelyjä riskialttiille henkilöille ja yksinkertaistaa menettelyjä, joilla tuetaan sujuvaa siirtymistä sosiaalituen piiristä takaisin työmarkkinoille; parantaa perheiden tukijärjestelyjen ja laadukkaiden palvelujen kohdentamista erityisesti sellaisille kotitalouksille suunnattujen järjestelyjen osalta, joissa on lapsia, jotta voidaan varmistaa sosiaalisten tulonsiirtojen progressiivisuus ja tehokkuus;

Hyväksytty teksti:

panee täytäntöön vuosina 2013–2016 sovellettavan sosiaalista syrjäytymistä koskevan kansallisen toimintasuunnitelman ja arvioi sen tehokkuuden kaikkien tavoitteiden osalta; lisää hallinnollisia valmiuksia ja työvoima- ja sosiaalipalvelujen välistä koordinointia, jotta voidaan tarjota integroituja järjestelyjä riskialttiille henkilöille ja yksinkertaistaa menettelyjä
  ja edistää sitä, että vähimmäistulojärjestelmistä vastaavat julkishallinnon yksiköt ottavat käyttöön yksinkertaistettuja menettelyjä, joilla tuetaan sujuvaa siirtymistä sosiaalituen piiristä takaisin työmarkkinoille; parantaa perheiden tukijärjestelyjen ja laadukkaiden palvelujen kohdentamista erityisesti sellaisille kotitalouksille suunnattujen järjestelyjen osalta, joissa on lapsia, jotta voidaan varmistaa sosiaalisten tulonsiirtojen progressiivisuus ja tehokkuus;

Selitys:

Tämä sanamuoto vastaa paremmin julkishallinnon toimivallan jakoa sosiaalipalvelujen ja vähimmäistulojärjestelmien alalla, jolla valtio tekee alueiden kanssa teknisen ja poliittisen tason yhteistyötä, mikä voi edistää parannettujen prosessien käyttöönottoa.

RANSKA

Suosituksiin ei tehty muutoksia, joista komissio on eri mieltä.

KROATIA

Suosituksiin ei tehty muutoksia, joista komissio on eri mieltä.

ITALIA

Suosituksiin ei tehty muutoksia, joista komissio on eri mieltä.

LATVIA

Suosituksiin ei tehty muutoksia.

LIETTUA

MAAKOHTAINEN SUOSITUS 3

Komission teksti:

kohdentaa paremmin aktiiviset työmarkkinapoliittiset toimenpiteet matalan taitotason työntekijöihin ja pitkäaikaistyöttömiin; parantaa työttömyysetuuksien kattavuutta ja riittävyyttä ja yhdistää ne työmarkkinoille osallistumista edistäviin toimenpiteisiin; puuttuu jatkuvaan ammattitaidon kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuuteen parantamalla työmarkkinoiden tarpeiden huomioon ottamista koulutuksessa ja edistää elinikäistä oppimista; asettaa laadukkaan oppisopimuskoulutuksen tarjonnan etusijalle ja vahvistaa kumppanuutta yksityissektorin kanssa nuorten työllisyyden parantamiseksi; tarkistaa työlainsäädännön asianmukaisuuden erityisesti työsopimus- ja työaikajärjestelyjä koskevan kehyksen osalta työmarkkinaosapuolia kuullen;

Hyväksytty teksti:

kohdentaa paremmin aktiiviset työmarkkinapoliittiset toimenpiteet matalan taitotason työntekijöihin ja pitkäaikaistyöttömiin; parantaa työttömyysetuuksien kattavuutta ja riittävyyttä ja yhdistää ne työmarkkinoille osallistumista edistäviin toimenpiteisiin; puuttuu jatkuvaan ammattitaidon kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuuteen parantamalla työmarkkinoiden tarpeiden huomioon ottamista koulutuksessa, muun muassa ammattitaitoennusteisiin perustuvien järjestelmien pohjalta, ja edistää elinikäistä oppimista; asettaa laadukkaan oppisopimuskoulutuksen sekä muun työhön perustuvan oppimisen tarjonnan etusijalle ja vahvistaa kumppanuutta yksityissektorin kanssa nuorten työllisyyden parantamiseksi; tarkistaa työlainsäädännön asianmukaisuuden erityisesti työsopimus- ja työaikajärjestelyjä koskevan kehyksen osalta työmarkkinaosapuolia kuullen;

Selitys:

Työllisyyskomitean monenvälisen valvontatyön päätelmissä tunnustettiin työhön perustuvan oppimisen asemaan liittyvät uudistukset Liettuassa sekä ammatillisen koulutuksen tehokkuuden parantamista koskevien suunnitelmien tarve ja kehittäminen.

LUXEMBURG

MAAKOHTAINEN SUOSITUS 2

Komission teksti:

julkisen talouden kestävyyden varmistamiseksi hillitsee ikäsidonnaisia menoja parantamalla pitkäaikaishoidon kustannustehokkuutta, jatkamalla eläkeuudistusta todellisen eläkkeellesiirtymisiän nostamiseksi esimerkiksi rajoittamalla varhaiseläkkeelle siirtymistä ja kytkemällä lakisääteinen eläkeikä elinajanodotteeseen; tehostaa toimia ikääntyneiden työntekijöiden työelämään osallistumisen lisäämiseksi esimerkiksi parantamalla näiden työllistettävyyttä elinikäisen oppimisen kautta;

Hyväksytty teksti:

julkisen talouden kestävyyden varmistamiseksi hillitsee ikäsidonnaisia menoja parantamalla pitkäaikaishoidon kustannustehokkuutta, jatkamalla eläkeuudistusta todellisen eläkkeellesiirtymisiän nostamiseksi esimerkiksi rajoittamalla varhaiseläkkeelle siirtymistä ja kytkemällä lakisääteinen eläkeikä
  ja mukauttamalla eläkeikä tai eläke-etuudet elinajanodotteeseen; tehostaa toimia ikääntyneiden työntekijöiden työelämään osallistumisen lisäämiseksi esimerkiksi parantamalla näiden työllistettävyyttä elinikäisen oppimisen kautta;

Selitys:

Muutos hyväksyttiin, kun lakisääteinen eläkeikä vahvistettiin 65 vuodeksi, mutta tosiasiallinen eläkkeellesiirtyminen tapahtui alle 60-vuotiaana, joten on olennaisen tärkeää kuroa ensin umpeen ero tosiasiallisen ja lakisääteisen eläkkeellesiirtymisiän välillä.

MAAKOHTAINEN SUOSITUS 4

Komission teksti:

jatkaa työtä nuorisotyöttömyyden vähentämiseksi erityisesti maahanmuuttajataustaisten matalan taitotason työnhakijoiden osalta johdonmukaisen strategian avulla esimerkiksi parantamalla aktiivisten työmarkkinatoimenpiteiden rakennetta ja valvontaa, puuttumalla ammattitaidon kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuuteen ja vähentämällä työntekoon liittyviä taloudellisia pidäkkeitä; nopeuttaa tätä varten yleistä ja ammattikoulutusta koskevan uudistuksen toteuttamista, jotta nuorten ammattitaito vastaisi paremmin työmarkkinoiden kysyntää;

Hyväksytty teksti:

jatkaa työtä nuorisotyöttömyyden vähentämiseksi muun muassa maahanmuuttajataustaisten matalan taitotason työnhakijoiden osalta johdonmukaisen strategian avulla esimerkiksi parantamalla aktiivisten työmarkkinatoimenpiteiden rakennetta ja valvontaa, puuttumalla ammattitaidon kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuuteen ja vähentämällä työntekoon liittyviä taloudellisia pidäkkeitä; nopeuttaa tätä varten yleistä ja ammattikoulutusta koskevan uudistuksen toteuttamista, jotta nuorten ammattitaito vastaisi paremmin työmarkkinoiden kysyntää;

Selitys:

Työllisyyskehityksen seurantaväline on Luxemburgille haasteellinen nuorisotyöttömyyden osalta. Työllisyyskomitean monenvälisessä valvonnassa pidettiin myönteisenä nuorisotakuun käyttöönottoa sekä suurempaa keskittymistä maahanmuuttajataustaisiin henkilöihin.

UNKARI

Suosituksiin ei tehty muutoksia, joista komissio on eri mieltä.

MALTA

MAAKOHTAINEN SUOSITUS 2

Komission teksti:

nopeuttaa meneillään olevan eläkeuudistuksen toteuttamista, erityisesti aikaistamalla merkittävästi suunniteltua lakisääteisen eläkeiän nostamista ja kytkemällä sen tämän jälkeen elinajanodotteen kehitykseen; varmistaa, että julkisen terveydenhuoltojärjestelmän kattava uudistus, jossa muun muassa vahvistetaan perusterveydenhuoltoa, takaa käytettävissä olevien resurssien kustannustehokkaan ja kestävän käytön;

Hyväksytty teksti:

varmistaa julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys, jatkaa
  nopeuttaa meneillään olevan eläkeuudistuksen toteuttamista, esimerkiksi
  erityisesti aikaistamalla merkittävästi suunniteltua
  jo hyväksytyn lakisääteisen eläkeiän nostamista ja kytkemällä sen tämän jälkeen elinajanodotteen kehitykseen; varmistaa, että julkisen terveydenhuoltojärjestelmän kattava uudistus, jossa muun muassa vahvistetaan perusterveydenhuoltoa, takaa käytettävissä olevien resurssien kustannustehokkaan ja kestävän käytön;

Selitys:

Eläkeuudistus on jatkuva prosessi Maltalla. Malta korostaa erityisesti sitä, että eläketyöryhmän työskentelyn tulokset on määrä saada lokakuussa 2014. Työryhmä laatii kokonaisvaltaisen strategian, jonka tavoitteena on käsitellä eläkkeiden riittävyyttä ja kestävyyttä Maltalla. Vaikka Malta on yhtä mieltä pitkän aikavälin kestävyyden varmistamisen tavoitteesta, toimenpiteisiin sen saavuttamiseksi halutaan laajempaa toimintavapautta, koska määräykset ovat haitallisia siltä osin, että ne pikemminkin tukahduttavat kuin mahdollistavat eläkeuudistuksen etenemisen. Ehdotettu muutos on yhdenmukainen vuoden 2013 maakohtaisen suosituksen sanamuodon kanssa, jossa annettiin harkintavaltaa verrattuna vuoden 2014 maakohtaisessa suosituksessa ehdotettuun liian ohjailevaan sanamuotoon.

ALANKOMAAT

MAAKOHTAINEN SUOSITUS 2

Komission teksti:

vauhdittaa työtä asuntomarkkinoiden uudistamiseksi nopeuttamalla asuntolainan korkovähennyksen pienentämistä verotuksessa, asettamalla vuokra-asuntomarkkinoille markkinalähtöisemmän hinnoittelumekanismin sekä suhteuttamalla vuokria aiempaa enemmän kotitalouden tuloihin vuokra-asuntosektorilla; seuraa yhteiskunnan tukeman asuntotuotannon uudistuksen vaikutuksia pienipalkkaisiin kotitalouksiin asuntojen saatavuuden ja kohtuuhintaisuuden osalta; jatkaa ponnisteluja yhteiskunnan tukemaa asuntotuotantoa koskevien toimenpiteiden keskittämiseksi tukea eniten tarvitseviin kotitalouksiin;

Hyväksytty teksti:

taloudellisen tilanteen antaessa myöten vauhdittaa työtä asuntomarkkinoiden uudistamiseksi nopeuttamalla asuntolainan korkovähennyksen pienentämistä verotuksessa, asettamalla vuokra-asuntomarkkinoille markkinalähtöisemmän hinnoittelumekanismin sekä suhteuttamalla vuokria aiempaa enemmän kotitalouden tuloihin vuokra-asuntosektorilla; seuraa yhteiskunnan tukeman asuntotuotannon uudistuksen vaikutuksia pienipalkkaisiin kotitalouksiin asuntojen saatavuuden ja kohtuuhintaisuuden osalta; jatkaa ponnisteluja yhteiskunnan tukemaa asuntotuotantoa koskevien toimenpiteiden keskittämiseksi tukea eniten tarvitseviin kotitalouksiin;

Selitys:

Oltiin yhtä mieltä siitä, että asuntolainan vähennyksiä koskevan uudistuksen nopea täytäntöönpano aiheuttaa riskejä nykyisessä taloudellisessa tilanteessa, etenkin kun otetaan huomioon, että lähes miljoonalla kotitaloudella on tällä hetkellä negatiivinen positio asuntonsa suhteen (kiinnitysluoton määrä ylittää asunnon arvon). Tässä suosituksessa katsottiin näin ollen erityisen tärkeäksi viitata taloudelliseen tilanteeseen, jossa tällaisia uudistuksia toteutettaisiin.

ITÄVALTA

MAAKOHTAINEN SUOSITUS 2

Komission teksti:

parantaa eläkejärjestelmän pitkän aikavälin kestävyyttä erityisesti edistämällä lakisääteisen eläkeiän yhdenmukaistamista miesten ja naisten välillä ja kytkemällä lakisääteisen eläkkeellesiirtymisiän elinajanodotteeseen; seuraa äskettäin toteutettujen varhaiseläkkeelle pääsyä rajoittavien uudistusten toteutusta; parantaa edelleen terveydenhuolto- ja pitkäaikaishoitopalvelujen kustannustehokkuutta ja kestävyyttä;

Hyväksytty teksti:

parantaa eläkejärjestelmän pitkän aikavälin kestävyyttä erityisesti edistämällä lakisääteisen eläkeiän yhdenmukaistamista miesten ja naisten välillä, nostamalla todellista eläkkeellesiirtymisikää ja sopeuttamalla
  kytkemällä lakisääteisen eläkkeellesiirtymisiän elinajanodotteeseen
  elinajanodotteen muutoksiin; seuraa äskettäin toteutettujen varhaiseläkkeelle pääsyä rajoittavien uudistusten toteutusta; parantaa edelleen terveydenhuolto- ja pitkäaikaishoitopalvelujen kustannustehokkuutta ja kestävyyttä;

Selitys:

Suosituksen teksti noudattelee muiden jäsenvaltioiden osalta sovittua sanamuotoa. Sitä hyväksyttäessä katsottiin, että on olemassa erilaisia keinoja nostaa todellista eläkkeellesiirtymisikää ja sitä kautta käsitellä eläkejärjestelmään ja julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia haasteita. Komission alkuperäinen teksti, jossa painotettiin yksinomaan (lakisääteisen) eläkeiän nostamista, vaikutti liian rajoittavalta ja kapea-alaiselta. Uusi teksti muistuttaa neuvoston aiemmin hyväksymää tekstiä, viimeksi 12. helmikuuta 2013 hyväksytyssä vuoden 2012 kestävyysraportissa.

PUOLA

Suosituksiin ei tehty muutoksia, joista komissio on eri mieltä.

PORTUGALI

MAAKOHTAINEN SUOSITUS 3

Komission teksti:

pyrkii löytämään ratkaisuja korkeaan nuorisotyöttömyyteen, erityisesti ennakoimalla osaamistarpeita ja tavoittamalla työvoimapalvelujen käyttäjiksi rekisteröitymättömiä nuoria nuorisotakuun tavoitteiden mukaisesti; korottaa vähimmäistulojärjestelmän piiriin pääsemisen kynnysarvoa; huolehtii sosiaaliturvan kattavuuden asianmukaisuudesta ja etuuksien saajien tehokkaasta aktivoinnista;

Hyväksytty teksti:

pyrkii löytämään ratkaisuja korkeaan nuorisotyöttömyyteen, erityisesti ennakoimalla osaamistarpeita ja tavoittamalla työvoimapalvelujen käyttäjiksi rekisteröitymättömiä nuoria nuorisotakuun tavoitteiden mukaisesti; korottaa vähimmäistulojärjestelmän piiriin pääsemisen kynnysarvoa; huolehtii sosiaaliturvan kattavuuden asianmukaisuudesta, mukaan lukien vähimmäistulojärjestelmä, ja etuuksien saajien tehokkaasta aktivoinnista;

Selitys:

Tämä ala kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan, ja kompromissitekstillä edistetään sosiaaliturvan riittävää kattavuutta.

ROMANIA

Suosituksiin ei tehty muutoksia, joista komissio on eri mieltä.

SLOVENIA

MAAKOHTAINEN SUOSITUS 2

Komission teksti:

sopii julkisen kuulemisen tulosten perusteella toimenpiteistä, joilla eläkejärjestelmän kestävyys vuoden 2020 jälkeen varmistetaan; näihin toimenpiteisiin olisi sisällyttävä avainparametrien mukauttaminen, kuten lakisääteisen eläkeiän sitominen elinajanodotteen kehitykseen ja eläkejärjestelmän toiseen pilariin tehtäviin yksityisiin maksuosuuksiin kannustaminen; hillitsee ikäsidonnaisia pitkäaikaishoidon menoja kohdistamalla etuudet niitä eniten tarvitseviin ja siirtämällä painopiste laitoshoidosta kotihoitoon;

Hyväksytty teksti:

sopii julkisen kuulemisen tulosten perusteella toimenpiteistä, joilla eläkejärjestelmän kestävyys ja eläkkeiden riittävyys vuoden 2020 jälkeen varmistetaan; näihin toimenpiteisiin olisi sisällyttävä avainparametrien mukauttaminen, kuten lakisääteisen eläkeiän sitominen elinajanodotteen kehitykseen ja eläkejärjestelmän toiseen pilariin tehtäviin yksityisiin maksuosuuksiin kannustaminen; hillitsee ikäsidonnaisia pitkäaikaishoidon menoja kohdistamalla etuudet niitä eniten tarvitseviin ja siirtämällä painopiste laitoshoidosta kotihoitoon;

Selitys:

Suosituksessa päätettiin ottaa huomioon se, että korvausasteen laskeminen edelleen saattaisi nostaa yli 65-vuotiaiden köyhyysastetta ja rasittaa sosiaalimenoja.

SLOVAKIA

Suosituksiin ei tehty muutoksia, joista komissio on eri mieltä.

SUOMI

MAAKOHTAINEN SUOSITUS 3

Komission teksti:

parantaa koko työvoimapotentiaalin käyttöä työmarkkinoilla, esimerkiksi parantamalla ikääntyneiden työntekijöiden työllisyysastetta ja työllistettävyyttä, vähentämällä varhaisen työmarkkinoilta poistumisen väyliä ja sopeuttamalla lakisääteisen eläkeiän elinajanodotteen muutoksiin; parantaa nuorten ja pitkäaikaistyöttömien työmarkkinanäkymiä keskittyen erityisesti ammatilliseen koulutukseen ja kohdennettuihin aktivointitoimenpiteisiin;

Hyväksytty teksti:

parantaa koko työvoimapotentiaalin käyttöä työmarkkinoilla, esimerkiksi parantamalla ikääntyneiden työntekijöiden työllisyysastetta ja työllistettävyyttä, nostamalla todellista eläkkeellesiirtymisikää, vähentämällä varhaisen työmarkkinoilta poistumisen väyliä ja sopeuttamalla lakisääteisen eläkeiän tai eläke-etuudet elinajanodotteen muutoksiin; parantaa nuorten ja pitkäaikaistyöttömien työmarkkinanäkymiä keskittyen erityisesti ammatilliseen koulutukseen ja kohdennettuihin aktivointitoimenpiteisiin;

Selitys:

Suosituksen teksti noudattelee muiden jäsenvaltioiden osalta sovittua sanamuotoa. Sitä hyväksyttäessä katsottiin, että on olemassa erilaisia keinoja nostaa todellista eläkkeellesiirtymisikää ja sitä kautta käsitellä eläkejärjestelmään ja julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia haasteita. Komission alkuperäinen teksti, jossa painotettiin yksinomaan (lakisääteisen) eläkeiän nostamista, vaikutti liian rajoittavalta ja kapea-alaiselta. Uusi teksti muistuttaa neuvoston aiemmin hyväksymää tekstiä, viimeksi 12. helmikuuta 2013 hyväksytyssä vuoden 2012 kestävyysraportissa.

RUOTSI

Suosituksiin ei tehty muutoksia.

YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA

Suosituksiin ei tehty muutoksia, joista komissio on eri mieltä.

EUROALUE

Suosituksiin ei tehty muutoksia, joista komissio on eri mieltä.

---

(1)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1466/97, annettu 7 päivänä heinäkuuta 1997, julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta (EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1).

(2)  Muutettu teksti on kursiivilla ja poistettu teksti on yliviivattu.

---