# Jurnalul Oficial L 205/2014

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 205 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5712 iulie 2014 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 205

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5712 iulie 2014

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ACORDURI INTERNAŢIONALE |
| | * | Informare privind intrarea în vigoare a prelungirii Acordului de cooperare științifică și tehnologică dintre Comunitatea Europeană și Guvernul Statelor Unite ale Americii | 1 |
| | | 2014/451/UE |
| | * | Decizia Consiliului din 26 mai 2014 privind semnarea și încheierea Acordului de participare dintre Uniunea Europeană și Confederația Elvețiană privind participarea Confederației Elvețiene la Misiunea de asistență a Uniunii Europene pentru gestionarea integrată a frontierelor în Libia (EUBAM Libya) | 2 |
| | | Acord de participare între Uniunea Europeană și Confederația Elvețiană privind participarea Confederației Elvețiene la misiunea de asistență a Uniunii Europene pentru gestionarea integrată a frontierelor în Libia (EUBAM Libya) | 3 |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 753/2014 al Consiliului din 11 iulie 2014 privind punerea în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 269/2014 privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei | 7 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 754/2014 al Comisiei din 11 iulie 2014 privind refuzul autorizării Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) și a Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) ca aditivi pentru hrana animalelor (
  1
  ) | 10 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 755/2014 al Comisiei din 11 iulie 2014 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 12 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 756/2014 al Băncii Centrale Europene din 8 iulie 2014 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1072/2013 (BCE/2013/34) privind statisticile referitoare la ratele dobânzii practicate de instituțiile financiare monetare (BCE/2014/30) | 14 |
| | | DECIZII |
| | | 2014/452/UE |
| | * | Decizia Consiliului din 8 iulie 2014 privind poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, în cadrul Comitetului mixt al SEE referitoare la o modificare a Protocolului 31 la Acordul privind SEE în ceea ce privește cooperarea în domenii specifice în afara celor patru libertăți | 15 |
| | | 2014/453/UE |
| | * | Decizia Consiliului din 8 iulie 2014 privind poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, în cadrul Comitetului mixt al SEE referitoare la o modificare a Protocolului 31 la Acordul privind SEE în ceea ce privește cooperarea în domenii specifice în afara celor patru libertăți | 18 |
| | | 2014/454/UE |
| | * | Decizia Consiliului din 8 iulie 2014 privind poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, în cadrul Comitetului mixt al SEE referitoare la o modificare a anexei XX (Mediul) la Acordul privind SEE | 20 |
| | * | Decizia Consiliului 2014/455/PESC din 11 iulie 2014 de modificare a Deciziei 2014/145/PESC privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei | 22 |
| | | 2014/456/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 4 februarie 2014 privind ajutorul de stat SA.21817 (C 3/07) (ex NN 66/06) pus în aplicare de Spania Tarifele la energia electrică în Spania: consumatorii
  [notificată cu numărul C(2013) 7741]

   (
  1
  ) | 25 |
| | | 2014/457/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 4 februarie 2014 privind ajutorul de stat SA.36559 (C 3/07) (ex NN 66/06) pus în aplicare de Spania Tarifele la energia electrică în Spania: distribuitorii
  [notificată cu numărul C(2013) 7743]

   (
  1
  ) | 45 |
| | | 2014/458/UE |
| | * | Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 9 iulie 2014 de excludere de la finanțarea de către Uniunea Europeană a anumitor cheltuieli efectuate de statele membre în cadrul secțiunii Garantare a Fondului european de orientare și garantare agricolă (FEOGA), în cadrul Fondului european de garantare agricolă (FEGA) și în cadrul Fondului european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR)
  [notificată cu numărul C(2014) 4479] | 62 |
| | | 2014/459/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 10 iulie 2014 privind introducerea pe piață, pentru utilizări esențiale, a produselor biocide care conțin cupru
  [notificată cu numărul C(2014) 4611] | 76 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

ACORDURI INTERNAŢIONALE

*

Informare privind intrarea în vigoare a prelungirii Acordului de cooperare științifică și tehnologică dintre Comunitatea Europeană și Guvernul Statelor Unite ale Americii

1

2014/451/UE

*

Decizia Consiliului din 26 mai 2014 privind semnarea și încheierea Acordului de participare dintre Uniunea Europeană și Confederația Elvețiană privind participarea Confederației Elvețiene la Misiunea de asistență a Uniunii Europene pentru gestionarea integrată a frontierelor în Libia (EUBAM Libya)

2

Acord de participare între Uniunea Europeană și Confederația Elvețiană privind participarea Confederației Elvețiene la misiunea de asistență a Uniunii Europene pentru gestionarea integrată a frontierelor în Libia (EUBAM Libya)

3

REGULAMENTE

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 753/2014 al Consiliului din 11 iulie 2014 privind punerea în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 269/2014 privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei

7

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 754/2014 al Comisiei din 11 iulie 2014 privind refuzul autorizării Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) și a Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) ca aditivi pentru hrana animalelor (
  1
  )

Pediococcus pentosaceus

Pediococcus pentosaceus

1

10

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 755/2014 al Comisiei din 11 iulie 2014 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

12

*

Regulamentul (UE) nr. 756/2014 al Băncii Centrale Europene din 8 iulie 2014 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1072/2013 (BCE/2013/34) privind statisticile referitoare la ratele dobânzii practicate de instituțiile financiare monetare (BCE/2014/30)

(BCE/2014/30)

14

DECIZII

2014/452/UE

*

Decizia Consiliului din 8 iulie 2014 privind poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, în cadrul Comitetului mixt al SEE referitoare la o modificare a Protocolului 31 la Acordul privind SEE în ceea ce privește cooperarea în domenii specifice în afara celor patru libertăți

15

2014/453/UE

*

Decizia Consiliului din 8 iulie 2014 privind poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, în cadrul Comitetului mixt al SEE referitoare la o modificare a Protocolului 31 la Acordul privind SEE în ceea ce privește cooperarea în domenii specifice în afara celor patru libertăți

18

2014/454/UE

*

Decizia Consiliului din 8 iulie 2014 privind poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, în cadrul Comitetului mixt al SEE referitoare la o modificare a anexei XX (Mediul) la Acordul privind SEE

20

*

Decizia Consiliului 2014/455/PESC din 11 iulie 2014 de modificare a Deciziei 2014/145/PESC privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei

22

2014/456/UE

*

Decizia Comisiei din 4 februarie 2014 privind ajutorul de stat SA.21817 (C 3/07) (ex NN 66/06) pus în aplicare de Spania Tarifele la energia electrică în Spania: consumatorii
  [notificată cu numărul C(2013) 7741]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2013) 7741]

1

25

2014/457/UE

*

Decizia Comisiei din 4 februarie 2014 privind ajutorul de stat SA.36559 (C 3/07) (ex NN 66/06) pus în aplicare de Spania Tarifele la energia electrică în Spania: distribuitorii
  [notificată cu numărul C(2013) 7743]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2013) 7743]

1

45

2014/458/UE

*

Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 9 iulie 2014 de excludere de la finanțarea de către Uniunea Europeană a anumitor cheltuieli efectuate de statele membre în cadrul secțiunii Garantare a Fondului european de orientare și garantare agricolă (FEOGA), în cadrul Fondului european de garantare agricolă (FEGA) și în cadrul Fondului european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR)
  [notificată cu numărul C(2014) 4479]

[notificată cu numărul C(2014) 4479]

62

2014/459/UE

*

Decizia Comisiei din 10 iulie 2014 privind introducerea pe piață, pentru utilizări esențiale, a produselor biocide care conțin cupru
  [notificată cu numărul C(2014) 4611]

[notificată cu numărul C(2014) 4611]

76

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

ACORDURI INTERNAŢIONALE

| 12.7.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 205/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 205/1

---

Informare privind intrarea în vigoare a prelungirii Acordului de cooperare științifică și tehnologică dintre Comunitatea Europeană și Guvernul Statelor Unite ale Americii

Prelungirea Acordului de cooperare științifică și tehnologică dintre Comunitatea Europeană și Guvernul Statelor Unite ale Americii, semnat la 5 decembrie 1997 (1) și prelungit în 2004 (2), 2009 (3) și 2014 (4), a intrat în vigoare la 13 iunie 2014, în conformitate cu articolul 12 litera (a). Prelungirea acordului pentru o perioadă suplimentară de 5 ani, în conformitate cu articolul 12 litera (b), produce efecte de la 14 octombrie 2013.

---

(1)  JO L 284, 22.10.1998, p. 37.

(2)  JO L 335, 11.11.2004, p. 5.

(3)  JO L 90, 2.4.2009, p. 20.

(4)  JO L 128, 30.4.2014, p. 43.

---

| 12.7.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 205/2 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 205/2

---

DECIZIA CONSILIULUI

din 26 mai 2014

privind semnarea și încheierea Acordului de participare dintre Uniunea Europeană și Confederația Elvețiană privind participarea Confederației Elvețiene la Misiunea de asistență a Uniunii Europene pentru gestionarea integrată a frontierelor în Libia (EUBAM Libya)

(2014/451/UE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 37 coroborat cu articolul 218 alineatele (5) și (6) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,

întrucât:

| (1) | Articolul 10 alineatul (4) din Decizia 2013/233/PESC a Consiliului din 22 mai 2013 privind Misiunea de asistență a Uniunii Europene pentru gestionarea integrată a frontierelor în Libia (EUBAM Libya) (1) dispune că modalitățile detaliate privind participarea statelor terțe în EUBAM Libya fac obiectul unor acorduri încheiate în temeiul articolului 37 din Tratatul privind Uniunea Europeană și al unor dispoziții tehnice suplimentare, dacă este cazul. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 10 alineatul (4) din Decizia 2013/233/PESC a Consiliului din 22 mai 2013 privind Misiunea de asistență a Uniunii Europene pentru gestionarea integrată a frontierelor în Libia (EUBAM Libya) (1) dispune că modalitățile detaliate privind participarea statelor terțe în EUBAM Libya fac obiectul unor acorduri încheiate în temeiul articolului 37 din Tratatul privind Uniunea Europeană și al unor dispoziții tehnice suplimentare, dacă este cazul.

| (2) | În urma adoptării de către Consiliu, la 17 martie 2014, a unei decizii de autorizare a începerii negocierilor, Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate a negociat un acord de participare între Uniunea Europeană și Confederația Elvețiană privind participarea Confederației Elvețiene la Misiunea de asistență a Uniunii Europene pentru gestionarea integrată a frontierelor în Libia (EUBAM Libya) (denumit în continuare „Acordul de participare”). |
| --- | --- |

(2)

În urma adoptării de către Consiliu, la 17 martie 2014, a unei decizii de autorizare a începerii negocierilor, Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate a negociat un acord de participare între Uniunea Europeană și Confederația Elvețiană privind participarea Confederației Elvețiene la Misiunea de asistență a Uniunii Europene pentru gestionarea integrată a frontierelor în Libia (EUBAM Libya) (denumit în continuare „Acordul de participare”).

| (3) | Acordul de participare ar trebui să fie aprobat, |
| --- | --- |

(3)

Acordul de participare ar trebui să fie aprobat,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Se aprobă, în numele Uniunii Europene, Acordul de participare dintre Uniunea Europeană și Confederația Elvețiană privind participarea Confederației Elvețiene la Misiunea de asistență a Uniunii Europene pentru gestionarea integrată a frontierelor în Libia (EUBAM Libya).

Textul Acordului de participare este atașat la prezenta decizie.

Articolul 2

Președintele Consiliului este autorizat să desemneze persoana sau persoanele împuternicite să semneze Acordul de participare prin care Uniunea își asumă obligații.

Articolul 3

Președintele Consiliului transmite, în numele Uniunii, notificările prevăzute la articolul 9 alineatul (1) din Acordul de participare.

Articolul 4

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 26 mai 2014.

Pentru Consiliu

Președintele

Ch. VASILAKOS

---

(1)  JO L 138, 24.5.2013, p. 15.

1

---

| 12.7.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 205/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 205/3

---

TRADUCERE

ACORD DE PARTICIPARE

între Uniunea Europeană și Confederația Elvețiană privind participarea Confederației Elvețiene la misiunea de asistență a Uniunii Europene pentru gestionarea integrată a frontierelor în Libia (EUBAM Libya)

UNIUNEA EUROPEANĂ (UE sau Uniunea),

pe de o parte, și

CONFEDERAȚIA ELVEȚIANĂ,

pe de altă parte,

denumite în continuare împreună „părțile”,

AVÂND ÎN VEDERE:

Decizia 2013/233/PESC a Consiliului din 22 mai 2013 privind Misiunea de asistență a Uniunii Europene pentru gestionarea integrată a frontierelor în Libia (EUBAM Libya) (1),

Scrisoarea din data de 6 noiembrie 2013 din partea șefului Departamentului Federal pentru Relații Externe, prin care se oferă o contribuție la EUBAM Libya,

Decizia EUBAM Libya/2/2014 a Comitetului politic și de securitate (2) din 14 ianuarie 2014 privind acceptarea contribuției Confederației Elvețiene la misiunea Uniunii Europene în Libia,

Decizia EUBAM Libya/1/2014 a Comitetului politic și de securitate din 14 ianuarie 2014 privind instituirea Comitetului contribuitorilor la Misiunea de asistență a Uniunii Europene pentru gestionarea integrată a frontierelor în Libia (EUBAM Libya) (3),

CONVIN DUPĂ CUM URMEAZĂ:

Articolul 1

Participarea la misiune

(1)   Confederația Elvețiană se asociază Deciziei 2013/233/PESC a Consiliului și oricărei alte decizii prin care Consiliul Uniunii Europene decide prelungirea misiunii EUBAM Libya, în conformitate cu dispozițiile prezentului acord și cu orice înțelegeri necesare privind punerea în aplicare.

(2)   Contribuția Confederației Elvețiene la EUBAM Libya nu aduce atingere autonomiei decizionale a Uniunii.

(3)   Confederația Elvețiană se asigură că personalul elvețian care participă la EUBAM Libya își desfășoară misiunea în conformitate cu:

| — | Decizia 2013/233/PESC a Consiliului și orice modificări ulterioare; |
| --- | --- |

—

Decizia 2013/233/PESC a Consiliului și orice modificări ulterioare;

| — | planul de misiune; |
| --- | --- |

—

planul de misiune;

| — | măsurile de punere în aplicare. |
| --- | --- |

—

măsurile de punere în aplicare.

(4)   Personalul detașat în cadrul misiunii de Confederația Elvețiană își îndeplinește sarcinile și acționează exclusiv în interesul EUBAM Libya.

(5)   Confederația Elvețiană îl informează în timp util pe șeful misiunii și pe Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate cu privire la orice schimbare legată de participarea sa la operație.

Articolul 2

Statutul personalului

(1)   Statutul personalului cu care Confederația Elvețiană contribuie la EUBAM Libya este reglementat prin acordul dintre Uniunea Europeană și Libia privind statutul misiunii EUBAM Libya în Libia.

(2)   Fără a aduce atingere acordului privind statutul misiunii menționat la alineatul (1) Confederația Elvețiană își exercită jurisdicția asupra personalului propriu care participă la EUBAM Libya.

(3)   Confederația Elvețiană răspunde la toate pretențiile legate de participarea la EUBAM Libya în Libia, formulate de un membru al personalului său sau împotriva unui membru al personalului său. Confederația Elvețiană răspunde de intentarea oricărei acțiuni, în special pe cale judecătorească sau disciplinară, împotriva oricăruia dintre membrii personalului său, în conformitate cu legislația și reglementările sale.

(4)   Părțile convin să renunțe la formularea oricăror pretenții, altele decât pretențiile contractuale, împotriva celeilalte părți, în cazul unui prejudiciu, al unei pierderi sau al unei distrugeri care afectează bunurile deținute/exploatate de oricare dintre părți, care rezultă din îndeplinirea funcțiilor lor legate de activitățile desfășurate în temeiul prezentului acord, cu excepția cazurilor de neglijență gravă sau a abaterilor intenționate.

(5)   Confederația Elvețiană se angajează să formuleze o declarație privind renunțarea la pretenții față de oricare dintre statele participante la EUBAM Libya și să procedeze astfel la semnarea prezentului acord.

(6)   Uniunea își ia angajamentul de a se asigura că statele membre ale UE formulează o declarație privind renunțarea la pretenții în legătură cu participarea Confederației Elvețiene la EUBAM Libya și că vor proceda astfel în momentul semnării prezentului acord.

Articolul 3

Informații clasificate

Acordul dintre Confederația Elvețiană și Uniunea Europeană privind procedurile de securitate pentru schimbul informațiilor clasificate (4), încheiat la Bruxelles la 28 aprilie 2008, se aplică în contextul EUBAM Libya.

Articolul 4

Lanțul de comandă

(1)   Personalul elvețian care participă la EUBAM Libya rămâne în totalitate în subordinea autorităților sale naționale.

(2)   Autoritățile naționale transferă controlul operațional al personalului lor comandantului operației civile al Uniunii.

(3)   Comandantul operației civile își asumă responsabilitatea și exercită comanda și controlul asupra EUBAM Libya la nivel strategic.

(4)   Șeful misiunii își asumă responsabilitatea și exercită comanda și controlul asupra EUBAM Libya.

(5)   Șeful misiunii conduce EUBAM Libya și își asumă gestionarea zilnică a acesteia.

(6)   Confederația Elvețiană are aceleași drepturi și obligații cu privire la gestionarea zilnică a operației ca statele membre ale UE care participă la aceasta.

(7)   Șeful misiunii este responsabil pentru controlul disciplinar asupra personalului EUBAM Libya. Dacă este necesar, autoritățile naționale elvețiene iau măsuri disciplinare.

(8)   Confederația Elvețiană numește un punct de contact al contingentului național („PCN”) care să reprezinte contingentul său național în EUBAM Libya. PCN raportează șefului misiunii cu privire la aspectele de ordin național și este răspunzător de disciplina zilnică a contingentului.

(9)   Decizia de a încheia misiunea este luată de către Uniune în urma consultării cu Confederația Elvețiană, în cazul în care aceasta contribuie în continuare la EUBAM Libya la data încetării misiuni.

Articolul 5

Aspecte financiare

(1)   Confederația Elvețiană își asumă toate costurile aferente participării sale la EUBAM Libya, fără a se aduce atingere alineatului (3) din prezentul articol.

(2)   În cazul de deces, vătămare corporală, pierdere sau prejudiciu provocate persoanelor fizice sau juridice din statul (statele) în care se desfășoară misiunea, Confederația Elvețiană plătește, în cazul stabilirii răspunderii sale, despăgubiri în conformitate cu condițiile prevăzute în dispozițiile referitoare la statutul forțelor, în cazul în care sunt disponibile, astfel cum sunt menționate la articolul 2 alineatul (1).

(3)   Uniunea scutește Confederația Elvețiană de orice contribuție financiară la costurile comune ale EUBAM Libya.

Articolul 6

Modalități de punere în aplicare a acordului

Orice înțelegere de natură tehnică și administrativă necesară punerii în aplicare a prezentului acord se încheie între autoritățile corespunzătoare ale Uniunii și autoritățile corespunzătoare ale Confederației Elvețiene.

Articolul 7

Nerespectarea obligațiilor

În cazul în care una dintre părți nu își respectă obligațiile în temeiul prezentului acord, cealaltă parte are dreptul de a determina încetarea prezentului acord transmițând o notificare prealabilă de o lună.

Articolul 8

Soluționarea litigiilor

Diferendele privind interpretarea sau aplicarea prezentului acord se soluționează între părți pe cale diplomatică.

Articolul 9

Intrarea în vigoare și încetarea

(1)   Prezentul acord intră în vigoare în prima zi a primei luni care urmează datei la care părțile și-au notificat reciproc îndeplinirea procedurilor interne necesare în acest scop.

(2)   Prezentul acord se aplică cu titlu provizoriu de la data semnării.

(3)   Prezentul acord rămâne în vigoare pe durata participării Confederației Elvețiene la misiune.

(4)   Oricare parte poate determina încetarea prezentului acord prin notificare scrisă adresată celeilalte părți. Încetarea intră în vigoare în termen de trei luni de la data unei astfel de notificări.

Întocmit la Bruxelles, la patru iulie două mii paisprezece, în limba engleză, în două exemplare.

Pentru Uniunea Europeană

Pentru Confederația Elvețiană

---

(1)  JO L 138, 24.5.2013. p. 15.

1

(2)  JO L 14, 18.1.2014, p. 15.

2

(3)  JO L 14, 18.1.2014, p. 13.

3

(4)  JO L 181, 10.7.2008, p. 58.

4

---

Declarația statelor membre ale UE:

„Statele membre ale UE care aplică Decizia 2013/233/PESC a Consiliului din 22 mai 2013 privind Misiunea de asistență a Uniunii Europene pentru gestionarea integrată a frontierelor în Libia (EUBAM Libya) se vor strădui, în măsura în care sistemele lor de drept intern permit acest lucru, să renunțe, pe cât posibil, să formuleze pretenții față de Confederația Elvețiană în caz de vătămare corporală a membrilor personalului lor sau de deces al acestora, ori de deteriorare sau pierdere a unor bunuri care le aparțin și care sunt utilizate de EUBAM Libya, în cazul în care vătămarea corporală, decesul, deteriorarea sau pierderea:

| — | sunt cauzate de membri ai personalului originari din Confederația Elvețiană în îndeplinirea sarcinilor lor aferente EUBAM Libya, cu excepția cazurilor de neglijență gravă sau de abatere intenționată, ori |
| --- | --- |

—

sunt cauzate de membri ai personalului originari din Confederația Elvețiană în îndeplinirea sarcinilor lor aferente EUBAM Libya, cu excepția cazurilor de neglijență gravă sau de abatere intenționată, ori

| — | rezultă din utilizarea bunurilor, oricare ar fi acestea, care aparțin Confederației Elvețiene, cu condiția ca aceste bunuri să fie utilizate în legătură cu misiunea și cu excepția cazurilor de neglijență gravă sau de abatere intenționată a membrilor personalului misiunii UE originari din Confederația Elvețiană, care utilizează aceste bunuri.”. |
| --- | --- |

—

rezultă din utilizarea bunurilor, oricare ar fi acestea, care aparțin Confederației Elvețiene, cu condiția ca aceste bunuri să fie utilizate în legătură cu misiunea și cu excepția cazurilor de neglijență gravă sau de abatere intenționată a membrilor personalului misiunii UE originari din Confederația Elvețiană, care utilizează aceste bunuri.”.

---

Declarația Confederației Elvețiene:

„Confederația Elvețiană, care aplică Decizia 2013/233/PESC a Consiliului din 22 mai 2013 privind Misiunea de asistență a Uniunii Europene pentru gestionarea integrată a frontierelor în Libia (EUBAM Libya), se va strădui, în măsura în care sistemul său de drept intern permite acest lucru, să renunțe, pe cât posibil, să formuleze pretenții față de oricare alt stat care participă la EUBAM Libya în caz de vătămare corporală a membrilor personalului lor sau de deces al acestora, ori de deteriorare sau pierdere a unor bunuri care îi aparțin și care sunt utilizate de misiunea UE, în cazul în care vătămarea corporală, decesul, deteriorarea sau pierderea:

| — | sunt cauzate de membri ai personalului în îndeplinirea sarcinilor lor aferente EUBAM Libya, cu excepția cazurilor de neglijență gravă sau de abatere intenționată, ori |
| --- | --- |

—

sunt cauzate de membri ai personalului în îndeplinirea sarcinilor lor aferente EUBAM Libya, cu excepția cazurilor de neglijență gravă sau de abatere intenționată, ori

| — | rezultă din utilizarea bunurilor, oricare ar fi acestea, care aparțin statelor care participă la misiunea UE, cu condiția ca aceste bunuri să fie utilizate în legătură cu misiunea și cu excepția cazurilor de neglijență gravă sau de abatere intenționată a membrilor personalului misiunii UE care utilizează aceste bunuri.”. |
| --- | --- |

—

rezultă din utilizarea bunurilor, oricare ar fi acestea, care aparțin statelor care participă la misiunea UE, cu condiția ca aceste bunuri să fie utilizate în legătură cu misiunea și cu excepția cazurilor de neglijență gravă sau de abatere intenționată a membrilor personalului misiunii UE care utilizează aceste bunuri.”.

---

REGULAMENTE

| 12.7.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 205/7 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 205/7

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 753/2014 AL CONSILIULUI

din 11 iulie 2014

privind punerea în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 269/2014 privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

Având în vedere Regulamentul (UE) nr. 269/2014 al Consiliului din 17 martie 2014 privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei (1), în special articolul 14 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | La 17 martie 2014, Consiliul a adoptat Regulamentul (UE) nr. 269/2014. |
| --- | --- |

(1)

La 17 martie 2014, Consiliul a adoptat Regulamentul (UE) nr. 269/2014.

| (2) | Având în vedere gravitatea situației din Ucraina, Consiliul consideră că și alte persoane ar trebui adăugate pe lista persoanelor fizice și juridice, entităților și organismelor care fac obiectul măsurilor restrictive, prevăzută în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 269/2014. |
| --- | --- |

(2)

Având în vedere gravitatea situației din Ucraina, Consiliul consideră că și alte persoane ar trebui adăugate pe lista persoanelor fizice și juridice, entităților și organismelor care fac obiectul măsurilor restrictive, prevăzută în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 269/2014.

| (3) | Prin urmare, anexa I la Regulamentul (UE) nr. 269/2014 ar trebui modificată în consecință, |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, anexa I la Regulamentul (UE) nr. 269/2014 ar trebui modificată în consecință,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Persoanele care figurează pe lista din anexa la prezentul regulament se adaugă pe lista prevăzută în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 269/2014.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 11 iulie 2014.

Pentru Consiliu

Președintele

S. GOZI

---

(1)  JO L 78, 17.3.2014, p. 6.

1

---

ANEXĂ

LISTA PERSOANELOR MENȚIONATĂ LA ARTICOLUL 1

| | Nume | Date de identificare | Motive | Data includerii pe listă |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Aleksandr Yurevich BORODAI (Александр Юрьевич Бородай) | Data nașterii: 25.7.1972 la Moscova | Așa-numitul „Prim-ministru al Republicii Populare Donețk”.
  Responsabil de activitățile „guvernamentale” separatiste ale așa-numitului „Guvern al Republicii Populare Donețk” (de exemplu, la 8 iulie a afirmat că „forțele noastre militare desfășoară o operație specială împotriva” fasciștilor „ucraineni”), semnatar al Memorandumului de înțelegere privind „Uniunea Novorossia”. | 12.7.2014 |
| 2. | Alexander KHODAKOVSKY (Александр Сергеевич Ходаковский) | | Așa-numitul „Ministru al Securității al Republicii Populare Donețk”.
  Responsabil de activitățile separatiste în materie de securitate ale așa-numitului „Guvern al Republicii Populare Donețk”. | 12.7.2014 |
| 3. | Alexandr Aleksandrovich KALYUSSKY, (Александр Александрович Калюсский) | | Așa-numitul „Viceprim-ministru de facto pentru Afaceri Sociale al Republicii Populare Donețk”.
  Responsabil de activitățile „guvernamentale” separatiste ale așa-numitului „Guvern al Republicii Populare Donețk”. | 12.7.2014 |
| 4. | Alexander KHRYAKOV | | Așa-numitul „Ministru al Informațiilor și al Comunicării în masă al Republicii Populare Donețk”.
  Responsabil de activitățile de propagandă proseparatiste ale așa-numitului „Guvern al Republicii Populare Donețk”. | 12.7.2014 |
| 5. | Marat BASHIROV | | Așa-numitul „Prim-ministru al Consiliului de Miniștri al Republicii Populare Luhansk”, confirmat la 8 iulie.
  Responsabil de activitățile „guvernamentale” separatiste ale așa-numitului „Guvern al Republicii Populare Luhansk”. | 12.7.2014 |
| 6. | Vasyl NIKITIN | | Așa-numitul „Viceprim-ministru al Consiliului de Miniștri al Republicii Populare Luhansk” (a fost așa-numitul „Prim-ministru al Republicii Populare Luhansk” și fost purtător de cuvânt al „Armatei din Sud-Est”).
  Responsabil de activitățile „guvernamentale” separatiste ale așa-numitului „Guvern al Republicii Populare Luhansk”.
  Responsabil de declarația Armatei din Sud-Est conform căreia alegerile prezidențiale ucrainene din „Republica Populară Luhansk” nu pot avea loc din cauza „noului” statut al regiunii. | 12.7.2014 |
| 7. | Aleksey KARYAKIN (Алексей Карякин) | 1979 | Așa-numitul „Președinte al Consiliului Suprem al Republicii Populare Luhansk”.
  Responsabil de activitățile „guvernamentale” separatiste ale „Consiliului Suprem”, responsabil de solicitarea adresată Federației Ruse în vederea recunoașterii independenței „Republicii Populare Luhansk”,
  semnatar al Memorandumului de înțelegere privind „Uniunea Novorossia”. | 12.7.2014 |
| 8. | Yurij IVAKIN (Юрий Ивакин) | | Așa-numitul „Ministru de Interne al Republicii Populare Luhansk”.
  Responsabil de activitățile „guvernamentale” separatiste ale așa-numitului „Guvern al Republicii Populare Luhansk”. | 12.7.2014 |
| 9. | Igor PLOTNITSKY | | Așa-numitul „Ministru al Apărării al Republicii Populare Luhansk”.
  Responsabil de activitățile „guvernamentale” separatiste ale așa-numitului „Guvern al Republicii Populare Luhansk”. | 12.7.2014 |
| 10. | Nikolay KOZITSYN | 20 iunie 1956 în regiunea Donețk | Șef al forțelor cazace.
  Responsabil de conducerea separatiștilor din Ucraina de Est care luptă împotriva forțelor guvernamentale ucrainene. | 12.7.2014 |
| 11. | Oleksiy MOZGOVY (Олексій Мозговий) | | Unul dintre liderii grupărilor armate din Ucraina de Est.
  Responsabil de instruirea separatiștilor în vederea luptei împotriva forțelor guvernamentale ucrainene. | 12.7.2014 |

Nume

Date de identificare

Motive

Data includerii pe listă

1.

Aleksandr Yurevich BORODAI (Александр Юрьевич Бородай)

Data nașterii: 25.7.1972 la Moscova

Așa-numitul „Prim-ministru al Republicii Populare Donețk”.

Responsabil de activitățile „guvernamentale” separatiste ale așa-numitului „Guvern al Republicii Populare Donețk” (de exemplu, la 8 iulie a afirmat că „forțele noastre militare desfășoară o operație specială împotriva” fasciștilor „ucraineni”), semnatar al Memorandumului de înțelegere privind „Uniunea Novorossia”.

12.7.2014

2.

Alexander KHODAKOVSKY (Александр Сергеевич Ходаковский)

Așa-numitul „Ministru al Securității al Republicii Populare Donețk”.

Responsabil de activitățile separatiste în materie de securitate ale așa-numitului „Guvern al Republicii Populare Donețk”.

12.7.2014

3.

Alexandr Aleksandrovich KALYUSSKY, (Александр Александрович Калюсский)

Așa-numitul „Viceprim-ministru de facto pentru Afaceri Sociale al Republicii Populare Donețk”.

Responsabil de activitățile „guvernamentale” separatiste ale așa-numitului „Guvern al Republicii Populare Donețk”.

12.7.2014

4.

Alexander KHRYAKOV

Așa-numitul „Ministru al Informațiilor și al Comunicării în masă al Republicii Populare Donețk”.

Responsabil de activitățile de propagandă proseparatiste ale așa-numitului „Guvern al Republicii Populare Donețk”.

12.7.2014

5.

Marat BASHIROV

Așa-numitul „Prim-ministru al Consiliului de Miniștri al Republicii Populare Luhansk”, confirmat la 8 iulie.

Responsabil de activitățile „guvernamentale” separatiste ale așa-numitului „Guvern al Republicii Populare Luhansk”.

12.7.2014

6.

Vasyl NIKITIN

Așa-numitul „Viceprim-ministru al Consiliului de Miniștri al Republicii Populare Luhansk” (a fost așa-numitul „Prim-ministru al Republicii Populare Luhansk” și fost purtător de cuvânt al „Armatei din Sud-Est”).

Responsabil de activitățile „guvernamentale” separatiste ale așa-numitului „Guvern al Republicii Populare Luhansk”.

Responsabil de declarația Armatei din Sud-Est conform căreia alegerile prezidențiale ucrainene din „Republica Populară Luhansk” nu pot avea loc din cauza „noului” statut al regiunii.

12.7.2014

7.

Aleksey KARYAKIN (Алексей Карякин)

1979

Așa-numitul „Președinte al Consiliului Suprem al Republicii Populare Luhansk”.

Responsabil de activitățile „guvernamentale” separatiste ale „Consiliului Suprem”, responsabil de solicitarea adresată Federației Ruse în vederea recunoașterii independenței „Republicii Populare Luhansk”,

semnatar al Memorandumului de înțelegere privind „Uniunea Novorossia”.

12.7.2014

8.

Yurij IVAKIN (Юрий Ивакин)

Așa-numitul „Ministru de Interne al Republicii Populare Luhansk”.

Responsabil de activitățile „guvernamentale” separatiste ale așa-numitului „Guvern al Republicii Populare Luhansk”.

12.7.2014

9.

Igor PLOTNITSKY

Așa-numitul „Ministru al Apărării al Republicii Populare Luhansk”.

Responsabil de activitățile „guvernamentale” separatiste ale așa-numitului „Guvern al Republicii Populare Luhansk”.

12.7.2014

10.

Nikolay KOZITSYN

20 iunie 1956 în regiunea Donețk

Șef al forțelor cazace.

Responsabil de conducerea separatiștilor din Ucraina de Est care luptă împotriva forțelor guvernamentale ucrainene.

12.7.2014

11.

Oleksiy MOZGOVY (Олексій Мозговий)

Unul dintre liderii grupărilor armate din Ucraina de Est.

Responsabil de instruirea separatiștilor în vederea luptei împotriva forțelor guvernamentale ucrainene.

12.7.2014

---

| 12.7.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 205/10 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 205/10

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 754/2014 AL COMISIEI

din 11 iulie 2014

privind refuzul autorizării Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) și a Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) ca aditivi pentru hrana animalelor

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind aditivii din hrana animalelor (1), în special articolul 9 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 prevede necesitatea autorizării aditivilor pentru hrana animalelor, precum și motivele și procedurile de acordare sau refuzare a unei astfel de autorizații. Articolul 10 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003, coroborat cu articolul 10 alineatele (1)-(4), stabilește dispozițiile specifice pentru evaluarea produselor utilizate în Uniune ca aditivi pentru însilozare la data la care regulamentul a devenit aplicabil. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 prevede necesitatea autorizării aditivilor pentru hrana animalelor, precum și motivele și procedurile de acordare sau refuzare a unei astfel de autorizații. Articolul 10 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003, coroborat cu articolul 10 alineatele (1)-(4), stabilește dispozițiile specifice pentru evaluarea produselor utilizate în Uniune ca aditivi pentru însilozare la data la care regulamentul a devenit aplicabil.

| (2) | În conformitate cu articolul 10 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003, Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) și Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044), anterior Lactococcus lactis (NCIMB 30044), au fost înregistrate în Registrul aditivilor pentru hrana animalelor ca aditivi pentru însilozare destinați tuturor speciilor de animale. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 10 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003, Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) și Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044), anterior Lactococcus lactis (NCIMB 30044), au fost înregistrate în Registrul aditivilor pentru hrana animalelor ca aditivi pentru însilozare destinați tuturor speciilor de animale.

| (3) | În conformitate cu articolul 10 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003, coroborat cu articolul 7, s-au depus cereri de autorizare a Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) și a Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) ca aditivi pentru hrana tuturor speciilor de animale, solicitându-se ca aditivii în cauză să fie clasificați în categoria „aditivi tehnologici” și în grupa funcțională „aditivi pentru însilozare”. Cererile respective au fost însoțite de informațiile și de documentele necesare în temeiul articolului 7 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu articolul 10 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003, coroborat cu articolul 7, s-au depus cereri de autorizare a Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) și a Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) ca aditivi pentru hrana tuturor speciilor de animale, solicitându-se ca aditivii în cauză să fie clasificați în categoria „aditivi tehnologici” și în grupa funcțională „aditivi pentru însilozare”. Cererile respective au fost însoțite de informațiile și de documentele necesare în temeiul articolului 7 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003.

| (4) | Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) a concluzionat în avizele sale din 6 martie 2014 (2) că Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) și Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) sunt rezistente la tetraciclină, un antibiotic utilizat în medicina umană și veterinară. |
| --- | --- |

(4)

Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) a concluzionat în avizele sale din 6 martie 2014 (2) că Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) și Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) sunt rezistente la tetraciclină, un antibiotic utilizat în medicina umană și veterinară.

| (5) | Conform informațiilor disponibile, riscul ca Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) și Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) să transmită rezistența la acest antibiotic altor microorganisme nu poate fi exclus. În consecință, nu s-a stabilit că Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) și Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) nu au efecte nocive asupra sănătății animale și umane ori asupra mediului atunci când sunt utilizate ca aditivi pentru hrana animalelor în condițiile propuse. |
| --- | --- |

(5)

Conform informațiilor disponibile, riscul ca Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) și Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) să transmită rezistența la acest antibiotic altor microorganisme nu poate fi exclus. În consecință, nu s-a stabilit că Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) și Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) nu au efecte nocive asupra sănătății animale și umane ori asupra mediului atunci când sunt utilizate ca aditivi pentru hrana animalelor în condițiile propuse.

| (6) | Prin urmare, condițiile de autorizare prevăzute la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 nu sunt îndeplinite. În consecință, autorizarea Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) și Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) ca aditivi pentru hrana animalelor ar trebui să fie refuzată. |
| --- | --- |

(6)

Prin urmare, condițiile de autorizare prevăzute la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 nu sunt îndeplinite. În consecință, autorizarea Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) și Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) ca aditivi pentru hrana animalelor ar trebui să fie refuzată.

| (7) | Deoarece utilizarea în continuare a Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) și a Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) ca aditivi pentru hrana animalelor poate determina un risc pentru sănătatea umană și animală, acești aditivi pentru hrana animalelor ar trebui să fie retrași de pe piață cât mai curând posibil. Cu toate acestea, luând în considerare motive practice, este necesar să se acorde părților interesate o perioadă de timp în care stocurile existente de nutreț însilozat produse cu aditivii respectivi pentru hrana animalelor să poată fi epuizate. |
| --- | --- |

(7)

Deoarece utilizarea în continuare a Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) și a Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) ca aditivi pentru hrana animalelor poate determina un risc pentru sănătatea umană și animală, acești aditivi pentru hrana animalelor ar trebui să fie retrași de pe piață cât mai curând posibil. Cu toate acestea, luând în considerare motive practice, este necesar să se acorde părților interesate o perioadă de timp în care stocurile existente de nutreț însilozat produse cu aditivii respectivi pentru hrana animalelor să poată fi epuizate.

| (8) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(8)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Refuzul autorizării

Autorizarea Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) și a Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) ca aditivi pentru hrana animalelor este refuzată.

Articolul 2

Măsuri tranzitorii

(1)   Stocurile existente de Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) și Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) și preamestecurile care le conțin se retrag de pe piață cât mai curând posibil și cel târziu până la data de 30 septembrie 2014.

(2)   Nutrețul însilozat produs cu Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) și Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) sau cu preamestecuri care conțin acești aditivi înainte de 1 august 2014 poate fi utilizat până la epuizarea stocurilor.

Articolul 3

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 11 iulie 2014.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 268, 18.10.2003, p. 29.

1

(2)  EFSA Journal 2014; 12(3):3609 și EFSA Journal 2014; 12(3):3610.

2

---

| 12.7.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 205/12 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 205/12

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 755/2014 AL COMISIEI

din 11 iulie 2014

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în sectorul fructelor și legumelor și în sectorul fructelor și legumelor procesate (2), în special articolul 136 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.

| (2) | Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(2)

Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 11 iulie 2014.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Jerzy PLEWA

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Codul NC | Codul țării terțe (1) | Valoarea forfetară de import |
| 0702 00 00 | AL | 53,5 |
| MK | 97,3 |
| TR | 53,3 |
| XS | 47,9 |
| ZZ | 63,0 |
| 0707 00 05 | AL | 74,4 |
| MK | 27,7 |
| TR | 76,0 |
| ZZ | 59,4 |
| 0709 93 10 | TR | 97,2 |
| ZZ | 97,2 |
| 0805 50 10 | AR | 92,8 |
| TR | 148,4 |
| UY | 122,9 |
| ZA | 112,0 |
| ZZ | 119,0 |
| 0808 10 80 | AR | 106,9 |
| BR | 111,7 |
| CL | 103,6 |
| NZ | 132,2 |
| ZA | 120,0 |
| ZZ | 114,9 |
| 0808 30 90 | AR | 76,3 |
| CL | 99,3 |
| NZ | 184,8 |
| ZA | 98,2 |
| ZZ | 114,7 |
| 0809 10 00 | BA | 82,8 |
| MK | 85,8 |
| TR | 242,4 |
| XS | 59,5 |
| ZZ | 117,6 |
| 0809 29 00 | TR | 236,1 |
| ZZ | 236,1 |
| 0809 30 | MK | 60,6 |
| TR | 138,6 |
| ZZ | 99,6 |
| 0809 40 05 | BA | 70,3 |
| ZZ | 70,3 |

(EUR/100 kg)

Codul NC

Codul țării terțe (1)

Valoarea forfetară de import

0702 00 00

AL

53,5

MK

97,3

TR

53,3

XS

47,9

ZZ

63,0

0707 00 05

AL

74,4

MK

27,7

TR

76,0

ZZ

59,4

0709 93 10

TR

97,2

ZZ

97,2

0805 50 10

AR

92,8

TR

148,4

UY

122,9

ZA

112,0

ZZ

119,0

0808 10 80

AR

106,9

BR

111,7

CL

103,6

NZ

132,2

ZA

120,0

ZZ

114,9

0808 30 90

AR

76,3

CL

99,3

NZ

184,8

ZA

98,2

ZZ

114,7

0809 10 00

BA

82,8

MK

85,8

TR

242,4

XS

59,5

ZZ

117,6

0809 29 00

TR

236,1

ZZ

236,1

0809 30

MK

60,6

TR

138,6

ZZ

99,6

0809 40 05

BA

70,3

ZZ

70,3

---

(1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.

---

| 12.7.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 205/14 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 205/14

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 756/2014 al Băncii Centrale Europene

din 8 iulie 2014

de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1072/2013 (BCE/2013/34) privind statisticile referitoare la ratele dobânzii practicate de instituțiile financiare monetare

(BCE/2014/30)

CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,

având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolul 5,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2533/98 al Consiliului din 23 noiembrie 1998 privind colectarea informațiilor statistice de către Banca Centrală Europeană (1), în special articolul 5 alineatul (1) și articolul 6 alineatul (4),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) nr. 1072/2013 al Băncii Centrale Europene (BCE/2013/34) (2) a intrat în vigoare la 27 noiembrie 2013 și se aplică în ceea ce privește raportarea datelor privind ratele dobânzilor practicate de instituțiile financiare monetare (IFM) de la 1 ianuarie 2015. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) nr. 1072/2013 al Băncii Centrale Europene (BCE/2013/34) (2) a intrat în vigoare la 27 noiembrie 2013 și se aplică în ceea ce privește raportarea datelor privind ratele dobânzilor practicate de instituțiile financiare monetare (IFM) de la 1 ianuarie 2015.

| (2) | Regulamentul (UE) nr. 1072/2013 (BCE/2013/34) prevede raportarea separată a datelor referitoare la volumele de contracte noi de credit renegociate și, în paralel, punctul 4 din partea 13 a anexei II la Orientarea BCE/2015/15 (3) prevede la rândul lui furnizarea de date privind ratele dobânzii aplicabile creditelor renegociate. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (UE) nr. 1072/2013 (BCE/2013/34) prevede raportarea separată a datelor referitoare la volumele de contracte noi de credit renegociate și, în paralel, punctul 4 din partea 13 a anexei II la Orientarea BCE/2015/15 (3) prevede la rândul lui furnizarea de date privind ratele dobânzii aplicabile creditelor renegociate.

| (3) | Este necesară alinierea sferei de acoperire a creditelor renegociate din Regulamentul (UE) nr. 1072/2013 (BCE/2013/34) cu Orientarea BCE/2014/15, pentru a se asigura astfel înregistrarea adecvată a renegocierilor de credite care au loc în perioada de raportare în cursul căreia a fost acordat creditul, precum și raportarea adecvată a volumelor de contracte noi de credit renegociate în cazul creditelor care nu sunt complet trase, respectiv credite încasate în tranșe, |
| --- | --- |

(3)

Este necesară alinierea sferei de acoperire a creditelor renegociate din Regulamentul (UE) nr. 1072/2013 (BCE/2013/34) cu Orientarea BCE/2014/15, pentru a se asigura astfel înregistrarea adecvată a renegocierilor de credite care au loc în perioada de raportare în cursul căreia a fost acordat creditul, precum și raportarea adecvată a volumelor de contracte noi de credit renegociate în cazul creditelor care nu sunt complet trase, respectiv credite încasate în tranșe,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Modificare

În secțiunea VI din partea 2 a anexei I la Regulamentul (UE) nr. 1072/2013 (BCE/2013/34), punctul 22 se înlocuiește cu următorul text:

| „22. | Pentru raportarea separată a volumelor de contracte noi de credit renegociate acordate gospodăriilor populației și societăților nefinanciare în statisticile privind ratele dobânzii practicate de IFM, creditele renegociate includ toate contractele de credit noi, altele decât creditele reînnoibile automat (revolving), creditele acordate pe descoperit de cont (overdrafts) și creanțele aferente cardurilor de credit, care au fost acordate, dar nu încă rambursate la momentul renegocierii.” |
| --- | --- |

„22.

Pentru raportarea separată a volumelor de contracte noi de credit renegociate acordate gospodăriilor populației și societăților nefinanciare în statisticile privind ratele dobânzii practicate de IFM, creditele renegociate includ toate contractele de credit noi, altele decât creditele reînnoibile automat (revolving), creditele acordate pe descoperit de cont (overdrafts) și creanțele aferente cardurilor de credit, care au fost acordate, dar nu încă rambursate la momentul renegocierii.”

Articolul 2

Dispoziții finale

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în statele membre în conformitate cu tratatele.

Adoptat la Frankfurt pe Main, 8 iulie 2014.

Pentru Consiliul guvernatorilor BCE

Președintele BCE

Mario DRAGHI

---

(1)  JO L 318, 27.11.1998, p. 8.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 1072/2013 al Băncii Centrale Europene din 24 septembrie 2013 privind statisticile referitoare la ratele dobânzii practicate de instituțiile financiare monetare (BCE/2013/34) (JO L 297, 7.11.2013, p. 51).

2

(3)  Orientarea BCE/2014/15 din 4 aprilie 2014 privind statistica monetară și financiară (adoptată la 4 aprilie 2014 și disponibilă pe website-ul BCE la adresa www.ecb.europa.eu). Nepublicată încă în Jurnalul Oficial.

3

---

DECIZII

| 12.7.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 205/15 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 205/15

---

DECIZIA CONSILIULUI

din 8 iulie 2014

privind poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, în cadrul Comitetului mixt al SEE referitoare la o modificare a Protocolului 31 la Acordul privind SEE în ceea ce privește cooperarea în domenii specifice în afara celor patru libertăți

(2014/452/UE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 19 alineatul (2), articolul 21 alineatul (2), articolele 114, 168, 169 și 197 coroborate cu articolul 218 alineatul (9),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2894/94 al Consiliului din 28 noiembrie 1994 privind normele de punere în aplicare a Acordului privind Spațiul Economic European (1), în special articolul 1 alineatul (3),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Acordul privind Spațiul Economic European (2) („Acordul privind SEE”) a intrat în vigoare la 1 ianuarie 1994. |
| --- | --- |

(1)

Acordul privind Spațiul Economic European (2) („Acordul privind SEE”) a intrat în vigoare la 1 ianuarie 1994.

| (2) | În temeiul articolului 98 din Acordul privind SEE, Comitetul mixt al SEE poate decide să modifice, printre altele, Protocolul 31 la Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(2)

În temeiul articolului 98 din Acordul privind SEE, Comitetul mixt al SEE poate decide să modifice, printre altele, Protocolul 31 la Acordul privind SEE.

| (3) | Protocolul 31 la Acordul privind SEE conține dispoziții și măsuri privind cooperarea în domenii specifice în afara celor patru libertăți. |
| --- | --- |

(3)

Protocolul 31 la Acordul privind SEE conține dispoziții și măsuri privind cooperarea în domenii specifice în afara celor patru libertăți.

| (4) | Este oportună extinderea cooperării dintre părțile contractante la Acordul privind SEE pentru a include Regulamentul (UE) nr. 1381/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (3). |
| --- | --- |

(4)

Este oportună extinderea cooperării dintre părțile contractante la Acordul privind SEE pentru a include Regulamentul (UE) nr. 1381/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (3).

| (5) | Prin urmare, Protocolul 31 la Acordul privind SEE ar trebui modificat în consecință pentru ca această cooperare extinsă să poată fi realizată de la 1 ianuarie 2014. |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, Protocolul 31 la Acordul privind SEE ar trebui modificat în consecință pentru ca această cooperare extinsă să poată fi realizată de la 1 ianuarie 2014.

| (6) | Prin urmare, poziția Uniunii în cadrul Comitetului mixt al SEE ar trebui să se bazeze pe proiectul de decizie atașat, |
| --- | --- |

(6)

Prin urmare, poziția Uniunii în cadrul Comitetului mixt al SEE ar trebui să se bazeze pe proiectul de decizie atașat,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, în cadrul Comitetului mixt al SEE referitoare la modificarea propusă a Protocolului 31 la Acordul privind SEE în ceea ce privește cooperarea în domenii specifice în afara celor patru libertăți se bazează pe proiectul de decizie a Comitetului mixt al SEE atașat la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 8 iulie 2014.

Pentru Consiliu

Președintele

P. C. PADOAN

---

(1)  JO L 305, 30.11.1994, p. 6.

1

(2)  JO L 1, 3.1.1994, p. 3.

2

(3)  Regulamentul (UE) nr. 1381/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a programului „Drepturi, egalitate și cetățenie” pentru perioada 2014-2020 (JO L 354, 28.12.2013, p. 62).

3

---

PROIECT

DECIZIA NR. .../2014 A COMITETULUI MIXT AL SEE

din

de modificare a Protocolului 31 la Acordul privind SEE în ceea ce privește cooperarea în domenii specifice în afara celor patru libertăți

COMITETUL MIXT AL SEE,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European („Acordul privind SEE”), în special articolele 86 și 98,

întrucât:

| (1) | Este oportună extinderea cooperării dintre părțile contractante la Acordul privind SEE pentru a include Regulamentul (UE) nr. 1381/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a programului „Drepturi, egalitate și cetățenie” pentru perioada 2014-2020 (1). |
| --- | --- |

(1)

Este oportună extinderea cooperării dintre părțile contractante la Acordul privind SEE pentru a include Regulamentul (UE) nr. 1381/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a programului „Drepturi, egalitate și cetățenie” pentru perioada 2014-2020 (1).

| (2) | Prin urmare, Protocolul 31 la Acordul privind SEE ar trebui modificat pentru ca această cooperare extinsă să poată fi realizată începând cu 1 ianuarie 2014, |
| --- | --- |

(2)

Prin urmare, Protocolul 31 la Acordul privind SEE ar trebui modificat pentru ca această cooperare extinsă să poată fi realizată începând cu 1 ianuarie 2014,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Articolul 5 din Protocolul 31 se modifică după cum urmează:

| 1. | La alineatul (5), după cuvintele „la programul menționat la a treisprezecea liniuță începând cu 1 ianuarie 2012” se introduc cuvintele „la programul menționat la a paisprezecea liniuță începând cu 1 ianuarie 2014”. |
| --- | --- |

1.

La alineatul (5), după cuvintele „la programul menționat la a treisprezecea liniuță începând cu 1 ianuarie 2012” se introduc cuvintele „la programul menționat la a paisprezecea liniuță începând cu 1 ianuarie 2014”.

| 2. | La alineatul (8) se adaugă următoarea liniuță:






  „— | 32013 R 1381: Regulamentul (UE) nr. 1381/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a programului «Drepturi, egalitate și cetățenie» pentru perioada 2014-2020 (JO L 354, 28.12.2013, p. 62).
  Liechtensteinul participă numai la activitățile care pot decurge din liniile bugetare 33 01 04 01, Cheltuieli de sprijin pentru programul «Drepturi și cetățenie», și 33 02 02, Promovarea nediscriminării și a egalității.
  Norvegia este exceptată de la participarea și de la contribuția financiară la acest program.” |
| --- | --- | --- |

2.

La alineatul (8) se adaugă următoarea liniuță:

„—

32013 R 1381: Regulamentul (UE) nr. 1381/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a programului «Drepturi, egalitate și cetățenie» pentru perioada 2014-2020 (JO L 354, 28.12.2013, p. 62).

Liechtensteinul participă numai la activitățile care pot decurge din liniile bugetare 33 01 04 01, Cheltuieli de sprijin pentru programul «Drepturi și cetățenie», și 33 02 02, Promovarea nediscriminării și a egalității.

Norvegia este exceptată de la participarea și de la contribuția financiară la acest program.”

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei la care s-a efectuat ultima notificare prevăzută la articolul 103 alineatul (1) din Acordul privind SEE (2).

Se aplică de la 1 ianuarie 2014.

Articolul 3

Prezenta decizie se publică în secțiunea SEE și în suplimentul SEE ale Jurnalului Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles,

Pentru Comitetul mixt al SEE

Președintele

Secretarii

Comitetului mixt al SEE

---

(1)  JO L 354, 28.12.2013, p. 62.

1

(2)  [Nu au fost semnalate obligații constituționale.] [Au fost semnalate obligații constituționale.]

2

---

| 12.7.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 205/18 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 205/18

---

DECIZIA CONSILIULUI

din 8 iulie 2014

privind poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, în cadrul Comitetului mixt al SEE referitoare la o modificare a Protocolului 31 la Acordul privind SEE în ceea ce privește cooperarea în domenii specifice în afara celor patru libertăți

(2014/453/UE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 172 coroborat cu articolul 218 alineatul (9),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2894/94 al Consiliului din 28 noiembrie 1994 privind normele de punere în aplicare a Acordului privind Spațiul Economic European (1), în special articolul 1 alineatul (3),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Acordul privind Spațiul Economic European (2) („Acordul privind SEE”) a intrat în vigoare la 1 ianuarie 1994. |
| --- | --- |

(1)

Acordul privind Spațiul Economic European (2) („Acordul privind SEE”) a intrat în vigoare la 1 ianuarie 1994.

| (2) | În temeiul articolului 98 din Acordul privind SEE, Comitetul mixt al SEE poate decide să modifice, printre altele, Protocolul 31 la Acordul privind SEE („Protocolul 31”). |
| --- | --- |

(2)

În temeiul articolului 98 din Acordul privind SEE, Comitetul mixt al SEE poate decide să modifice, printre altele, Protocolul 31 la Acordul privind SEE („Protocolul 31”).

| (3) | Protocolul 31 conține dispoziții și măsuri privind cooperarea în domenii specifice în afara celor patru libertăți. |
| --- | --- |

(3)

Protocolul 31 conține dispoziții și măsuri privind cooperarea în domenii specifice în afara celor patru libertăți.

| (4) | Este oportună extinderea cooperării dintre părțile contractante la Acordul privind SEE pentru a include Regulamentul (UE) nr. 1316/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (3). |
| --- | --- |

(4)

Este oportună extinderea cooperării dintre părțile contractante la Acordul privind SEE pentru a include Regulamentul (UE) nr. 1316/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (3).

| (5) | Prin urmare, Protocolul 31 la Acordul privind SEE ar trebui modificat în consecință pentru ca această cooperare extinsă să poată fi realizată de la 1 ianuarie 2014. |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, Protocolul 31 la Acordul privind SEE ar trebui modificat în consecință pentru ca această cooperare extinsă să poată fi realizată de la 1 ianuarie 2014.

| (6) | Prin urmare, poziția Uniunii în cadrul Comitetului mixt al SEE ar trebui să se bazeze pe proiectul de decizie atașat, |
| --- | --- |

(6)

Prin urmare, poziția Uniunii în cadrul Comitetului mixt al SEE ar trebui să se bazeze pe proiectul de decizie atașat,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, în cadrul Comitetului mixt al SEE referitoare la modificarea propusă a Protocolului 31 la Acordul privind SEE în ceea ce privește cooperarea în domenii specifice în afara celor patru libertăți se bazează pe proiectul de decizie a Comitetului mixt al SEE atașat la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 8 iulie 2014.

Pentru Consiliu

Președintele

P. C. PADOAN

---

(1)  JO L 305, 30.11.1994, p. 6.

1

(2)  JO L 1, 3.1.1994, p. 3.

2

(3)  Regulamentul (UE) nr. 1316/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 de instituire a Mecanismului pentru Interconectarea Europei, de modificare a Regulamentului (UE) nr. 913/2010 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 680/2007 și (CE) nr. 67/2010 (JO L 348, 20.12.2013, p. 129).

3

---

PROIECT

DECIZIA NR. .../2014 A COMITETULUI MIXT AL SEE

din

de modificare a Protocolului 31 la Acordul privind SEE în ceea ce privește cooperarea în domenii specifice în afara celor patru libertăți

COMITETUL MIXT AL SEE,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European („Acordul privind SEE”), în special articolele 86 și 98,

întrucât:

| (1) | Este oportună extinderea cooperării părților contractante la Acordul privind SEE pentru a include Regulamentul (UE) nr. 1316/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 de instituire a Mecanismului pentru Interconectarea Europei, de modificare a Regulamentului (UE) nr. 913/2010 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 680/2007 și (CE) nr. 67/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Este oportună extinderea cooperării părților contractante la Acordul privind SEE pentru a include Regulamentul (UE) nr. 1316/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 de instituire a Mecanismului pentru Interconectarea Europei, de modificare a Regulamentului (UE) nr. 913/2010 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 680/2007 și (CE) nr. 67/2010 (1).

| (2) | Prin urmare, Protocolul 31 la Acordul privind SEE ar trebui modificat pentru a permite realizarea cooperării extinse respective începând cu 1 ianuarie 2014, |
| --- | --- |

(2)

Prin urmare, Protocolul 31 la Acordul privind SEE ar trebui modificat pentru a permite realizarea cooperării extinse respective începând cu 1 ianuarie 2014,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

La articolul 2 alineatul (5) din Protocolul 31 la Acordul privind SEE se adaugă următorul text:

| „— | 32013 R 1316: Regulamentul (UE) nr. 1316/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 de instituire a Mecanismului pentru Interconectarea Europei, de modificare a Regulamentului (UE) nr. 913/2010 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 680/2007 și (CE) nr. 67/2010 (JO L 348, 20.12.2013, p. 129).
  Statele AELS participă numai în sectorul telecomunicațiilor al Mecanismului pentru Interconectarea Europei.
  Liechtenstein este exceptat de la participarea și de la contribuția financiară la acest program.” |
| --- | --- |

„—

32013 R 1316: Regulamentul (UE) nr. 1316/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 de instituire a Mecanismului pentru Interconectarea Europei, de modificare a Regulamentului (UE) nr. 913/2010 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 680/2007 și (CE) nr. 67/2010 (JO L 348, 20.12.2013, p. 129).

Statele AELS participă numai în sectorul telecomunicațiilor al Mecanismului pentru Interconectarea Europei.

Liechtenstein este exceptat de la participarea și de la contribuția financiară la acest program.”

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei la care s-a efectuat ultima notificare prevăzută la articolul 103 alineatul (1) din Acordul privind SEE (2).

2

Se aplică de la 1 ianuarie 2014.

Articolul 3

Prezenta decizie se publică în secțiunea SEE și în suplimentul SEE ale Jurnalului Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalului Oficial al Uniunii Europene

Adoptată la Bruxelles,

Pentru Comitetul mixt al SEE

Președintele

Secretarii

Comitetului mixt al SEE

---

(1)  JO L 348, 20.12.2013, p. 129.

1

(2)  [Nu au fost semnalate obligații constituționale.] [Au fost semnalate obligații constituționale.]

2

---

| 12.7.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 205/20 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 205/20

---

DECIZIA CONSILIULUI

din 8 iulie 2014

privind poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, în cadrul Comitetului mixt al SEE referitoare la o modificare a anexei XX (Mediul) la Acordul privind SEE

(2014/454/UE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 175 alineatul (1), coroborat cu articolul 218 alineatul (9),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2894/94 al Consiliului din 28 noiembrie 1994 privind normele de punere în aplicare a Acordului privind Spațiul Economic European (1), în special articolul 1 alineatul (3),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Acordul privind Spațiul Economic European (2) („Acordul privind SEE”) a intrat în vigoare la 1 ianuarie 1994. |
| --- | --- |

(1)

Acordul privind Spațiul Economic European (2) („Acordul privind SEE”) a intrat în vigoare la 1 ianuarie 1994.

| (2) | În temeiul articolului 98 din Acordul privind SEE, Comitetul mixt al SEE poate decide să modifice, printre altele, anexa XX (Mediul) la Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(2)

În temeiul articolului 98 din Acordul privind SEE, Comitetul mixt al SEE poate decide să modifice, printre altele, anexa XX (Mediul) la Acordul privind SEE.

| (3) | Directiva 2009/128/CE a Parlamentului European și a Consiliului (3) ar trebui încorporată în Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(3)

Directiva 2009/128/CE a Parlamentului European și a Consiliului (3) ar trebui încorporată în Acordul privind SEE.

| (4) | Prin urmare, anexa XX (Mediul) la Acordul privind SEE ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(4)

Prin urmare, anexa XX (Mediul) la Acordul privind SEE ar trebui modificată în consecință.

| (5) | Prin urmare, poziția Uniunii în cadrul Comitetului mixt al SEE ar trebui să se bazeze pe proiectul de decizie atașat, |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, poziția Uniunii în cadrul Comitetului mixt al SEE ar trebui să se bazeze pe proiectul de decizie atașat,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, în cadrul Comitetului mixt al SEE referitoare la o modificare a anexei XX (Mediul) la Acordul privind SEE se bazează pe proiectul de decizie a Comitetului mixt al SEE atașat la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 8 iulie 2014.

Pentru Consiliu

Președintele

P. C. PADOAN

---

(1)  JO L 305, 30.11.1994, p. 6.

1

(2)  JO L 1, 3.1.1994, p. 3.

2

(3)  Directiva 2009/128/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 octombrie 2009 de stabilire a unui cadru de acțiune comunitară în vederea utilizării durabile a pesticidelor (JO L 309, 24.11.2009, p. 71).

3

---

PROIECT

DECIZIA Nr. .../2014 A COMITETULUI MIXT AL SEE

din

de modificare a anexei XX (Mediul) la Acordul privind SEE

COMITETUL MIXT AL SEE,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European („Acordul privind SEE”), în special articolul 98,

întrucât:

| (1) | Directiva 2009/128/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 octombrie 2009 de stabilire a unui cadru de acțiune comunitară în vederea utilizării durabile a pesticidelor (1), astfel cum a fost rectificată în JO L 161, 29.6.2010, p. 11, ar trebui încorporată în Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(1)

Directiva 2009/128/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 octombrie 2009 de stabilire a unui cadru de acțiune comunitară în vederea utilizării durabile a pesticidelor (1), astfel cum a fost rectificată în JO L 161, 29.6.2010, p. 11, ar trebui încorporată în Acordul privind SEE.

| (2) | Prin urmare, anexa XX la Acordul privind SEE ar trebui modificată în consecință, |
| --- | --- |

(2)

Prin urmare, anexa XX la Acordul privind SEE ar trebui modificată în consecință,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

În anexa XX la Acordul privind SEE, după punctul 1k (Directiva 2003/35/CE a Parlamentului European și a Consiliului) se introduce următorul text:

| „1l. | 32009 L 0128: Directiva 2009/128/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 octombrie 2009 de stabilire a unui cadru de acțiune comunitară în vederea utilizării durabile a pesticidelor (JO L 309, 24.11.2009, p. 71), astfel cum a fost rectificată în JO L 161, 29.6.2010, p. 11.
  În sensul prezentului acord, dispozițiile directivei se citesc cu următoarea adaptare:
  În ceea ce privește Norvegia, cuvintele «26 noiembrie 2012» din articolul 4 alineatul (2) se înlocuiesc cu cuvintele «1 ianuarie 2016».” |
| --- | --- |

„1l.

32009 L 0128: Directiva 2009/128/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 octombrie 2009 de stabilire a unui cadru de acțiune comunitară în vederea utilizării durabile a pesticidelor (JO L 309, 24.11.2009, p. 71), astfel cum a fost rectificată în JO L 161, 29.6.2010, p. 11.

În sensul prezentului acord, dispozițiile directivei se citesc cu următoarea adaptare:

În ceea ce privește Norvegia, cuvintele «26 noiembrie 2012» din articolul 4 alineatul (2) se înlocuiesc cu cuvintele «1 ianuarie 2016».”

Articolul 2

Textele Directivei 2009/128/CE, astfel cum a fost rectificată în JO L 161, 29.6.2010, p. 11, în limbile islandeză și norvegiană, care se publică în suplimentul SEE la Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, sunt autentice.

Articolul 3

Prezenta decizie intră în vigoare la [...], cu condiția să se fi efectuat toate notificările prevăzute la articolul 103 alineatul (1) din Acordul privind SEE (2), sau la data intrării în vigoare a Deciziei nr. .../... a Comitetului mixt al SEE din ... (3) [care încorporează Regulamentul (CE) nr. 1107/2009], și anume la cea mai recentă dintre aceste date.

Articolul 4

Prezenta decizie se publică în secțiunea SEE și în suplimentul SEE ale Jurnalului Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles,

Pentru Comitetul mixt al SEE

Președintele

Secretarii

Comitetului mixt al SEE

---

(1)  JO L 309, 24.11.2009, p. 71.

1

(2)  [Nu au fost semnalate obligații constituționale.] [Au fost semnalate obligații constituționale.]

2

(3)  JO L ...

3

---

| 12.7.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 205/22 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 205/22

---

DECIZIA CONSILIULUI 2014/455/PESC

din 11 iulie 2014

de modificare a Deciziei 2014/145/PESC privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 29,

având în vedere Decizia 2014/145/PESC a Consiliului din 17 martie 2014 privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei (1), în special articolul 3 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | La 17 martie 2014, Consiliul a adoptat Decizia 2014/145/PESC. |
| --- | --- |

(1)

La 17 martie 2014, Consiliul a adoptat Decizia 2014/145/PESC.

| (2) | Având în vedere gravitatea situației din Ucraina, Consiliul consideră că ar trebui adăugate și alte persoane pe lista persoanelor, entităților și organismelor care fac obiectul măsurilor restrictive, prevăzută în anexa la Decizia 2014/145/PESC. |
| --- | --- |

(2)

Având în vedere gravitatea situației din Ucraina, Consiliul consideră că ar trebui adăugate și alte persoane pe lista persoanelor, entităților și organismelor care fac obiectul măsurilor restrictive, prevăzută în anexa la Decizia 2014/145/PESC.

| (3) | Prin urmare, anexa la Decizia 2014/145/PESC ar trebui modificată în consecință, |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, anexa la Decizia 2014/145/PESC ar trebui modificată în consecință,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Persoanele enumerate în anexa la prezenta decizie se adaugă pe lista prevăzută în anexa la Decizia 2014/145/PESC.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 11 iulie 2014.

Pentru Consiliu

Președintele

S. GOZI

---

(1)  JO L 78, 17.3.2014, p. 16.

1

---

ANEXĂ

LISTA PERSOANELOR MENȚIONATĂ LA ARTICOLUL 1

| | Nume | Date de identificare | Motive | Data includerii pe listă |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Aleksandr Yurevich BORODAI (Александр Юрьевич Бородай) | Data nașterii: 25.7.1972 la Moscova | Așa-numitul „Prim-ministru al Republicii Populare Donețk”.
  Responsabil de activitățile „guvernamentale” separatiste ale așa-numitului „Guvern al Republicii Populare Donețk” (de exemplu, la 8 iulie a afirmat că „forțele noastre militare desfășoară o operație specială împotriva” fasciștilor „ucraineni”), semnatar al Memorandumului de înțelegere privind „Uniunea Novorossia”. | 12.7.2014 |
| 2. | Alexander KHODAKOVSKY (Александр Сергеевич Ходаковский) | | Așa-numitul „Ministru al Securității al Republicii Populare Donețk”.
  Responsabil de activitățile separatiste în materie de securitate ale așa-numitului „Guvern al Republicii Populare Donețk”. | 12.7.2014 |
| 3. | Alexandr Aleksandrovich KALYUSSKY, (Александр Александрович Калюсский) | | Așa-numitul „Viceprim-ministru de facto pentru Afaceri Sociale al Republicii Populare Donețk”.
  Responsabil de activitățile „guvernamentale” separatiste ale așa-numitului „Guvern al Republicii Populare Donețk”. | 12.7.2014 |
| 4. | Alexander KHRYAKOV | | Așa-numitul „Ministru al Informațiilor și al Comunicării în masă al Republicii Populare Donețk”.
  Responsabil de activitățile de propagandă proseparatiste ale așa-numitului „Guvern al Republicii Populare Donețk”. | 12.7.2014 |
| 5. | Marat BASHIROV | | Așa-numitul „Prim-ministru al Consiliului de Miniștri al Republicii Populare Luhansk”, confirmat la 8 iulie.
  Responsabil de activitățile „guvernamentale” separatiste ale așa-numitului „Guvern al Republicii Populare Luhansk”. | 12.7.2014 |
| 6. | Vasyl NIKITIN | | Așa-numitul „Viceprim-ministru al Consiliului de Miniștri al Republicii Populare Luhansk” (a fost așa-numitul „Prim-ministru al Republicii Populare Luhansk” și fost purtător de cuvânt al „Armatei din Sud-Est”).
  Responsabil de activitățile „guvernamentale” separatiste ale așa-numitului „Guvern al Republicii Populare Luhansk”.
  Responsabil de declarația Armatei din Sud-Est conform căreia alegerile prezidențiale ucrainene din „Republica Populară Luhansk” nu pot avea loc din cauza „noului” statut al regiunii. | 12.7.2014 |
| 7. | Aleksey KARYAKIN (Алексей Карякин) | 1979 | Așa-numitul „Președinte al Consiliului Suprem al Republicii Populare Luhansk”.
  Responsabil de activitățile „guvernamentale” separatiste ale „Consiliului Suprem”, responsabil de solicitarea adresată Federației Ruse în vederea recunoașterii independenței „Republicii Populare Luhansk”,
  semnatar al Memorandumului de înțelegere privind „Uniunea Novorossia”. | 12.7.2014 |
| 8. | Yurij IVAKIN (Юрий Ивакин) | | Așa-numitul „Ministru de Interne al Republicii Populare Luhansk”.
  Responsabil de activitățile „guvernamentale” separatiste ale așa-numitului „Guvern al Republicii Populare Luhansk”. | 12.7.2014 |
| 9. | Igor PLOTNITSKY | | Așa-numitul „Ministru al Apărării al Republicii Populare Luhansk”.
  Responsabil de activitățile „guvernamentale” separatiste ale așa-numitului „Guvern al Republicii Populare Luhansk”. | 12.7.2014 |
| 10. | Nikolay KOZITSYN | 20 iunie 1956 în regiunea Donețk | Șef al forțelor cazace.
  Responsabil de conducerea separatiștilor din Ucraina de Est care luptă împotriva forțelor guvernamentale ucrainene. | 12.7.2014 |
| 11. | Oleksiy MOZGOVY (Олексій Мозговий) | | Unul dintre liderii grupărilor armate din Ucraina de Est.
  Responsabil de instruirea separatiștilor în vederea luptei împotriva forțelor guvernamentale ucrainene. | 12.7.2014 |

Nume

Date de identificare

Motive

Data includerii pe listă

1.

Aleksandr Yurevich BORODAI (Александр Юрьевич Бородай)

Data nașterii: 25.7.1972 la Moscova

Așa-numitul „Prim-ministru al Republicii Populare Donețk”.

Responsabil de activitățile „guvernamentale” separatiste ale așa-numitului „Guvern al Republicii Populare Donețk” (de exemplu, la 8 iulie a afirmat că „forțele noastre militare desfășoară o operație specială împotriva” fasciștilor „ucraineni”), semnatar al Memorandumului de înțelegere privind „Uniunea Novorossia”.

12.7.2014

2.

Alexander KHODAKOVSKY (Александр Сергеевич Ходаковский)

Așa-numitul „Ministru al Securității al Republicii Populare Donețk”.

Responsabil de activitățile separatiste în materie de securitate ale așa-numitului „Guvern al Republicii Populare Donețk”.

12.7.2014

3.

Alexandr Aleksandrovich KALYUSSKY, (Александр Александрович Калюсский)

Așa-numitul „Viceprim-ministru de facto pentru Afaceri Sociale al Republicii Populare Donețk”.

Responsabil de activitățile „guvernamentale” separatiste ale așa-numitului „Guvern al Republicii Populare Donețk”.

12.7.2014

4.

Alexander KHRYAKOV

Așa-numitul „Ministru al Informațiilor și al Comunicării în masă al Republicii Populare Donețk”.

Responsabil de activitățile de propagandă proseparatiste ale așa-numitului „Guvern al Republicii Populare Donețk”.

12.7.2014

5.

Marat BASHIROV

Așa-numitul „Prim-ministru al Consiliului de Miniștri al Republicii Populare Luhansk”, confirmat la 8 iulie.

Responsabil de activitățile „guvernamentale” separatiste ale așa-numitului „Guvern al Republicii Populare Luhansk”.

12.7.2014

6.

Vasyl NIKITIN

Așa-numitul „Viceprim-ministru al Consiliului de Miniștri al Republicii Populare Luhansk” (a fost așa-numitul „Prim-ministru al Republicii Populare Luhansk” și fost purtător de cuvânt al „Armatei din Sud-Est”).

Responsabil de activitățile „guvernamentale” separatiste ale așa-numitului „Guvern al Republicii Populare Luhansk”.

Responsabil de declarația Armatei din Sud-Est conform căreia alegerile prezidențiale ucrainene din „Republica Populară Luhansk” nu pot avea loc din cauza „noului” statut al regiunii.

12.7.2014

7.

Aleksey KARYAKIN (Алексей Карякин)

1979

Așa-numitul „Președinte al Consiliului Suprem al Republicii Populare Luhansk”.

Responsabil de activitățile „guvernamentale” separatiste ale „Consiliului Suprem”, responsabil de solicitarea adresată Federației Ruse în vederea recunoașterii independenței „Republicii Populare Luhansk”,

semnatar al Memorandumului de înțelegere privind „Uniunea Novorossia”.

12.7.2014

8.

Yurij IVAKIN (Юрий Ивакин)

Așa-numitul „Ministru de Interne al Republicii Populare Luhansk”.

Responsabil de activitățile „guvernamentale” separatiste ale așa-numitului „Guvern al Republicii Populare Luhansk”.

12.7.2014

9.

Igor PLOTNITSKY

Așa-numitul „Ministru al Apărării al Republicii Populare Luhansk”.

Responsabil de activitățile „guvernamentale” separatiste ale așa-numitului „Guvern al Republicii Populare Luhansk”.

12.7.2014

10.

Nikolay KOZITSYN

20 iunie 1956 în regiunea Donețk

Șef al forțelor cazace.

Responsabil de conducerea separatiștilor din Ucraina de Est care luptă împotriva forțelor guvernamentale ucrainene.

12.7.2014

11.

Oleksiy MOZGOVY (Олексій Мозговий)

Unul dintre liderii grupărilor armate din Ucraina de Est.

Responsabil de instruirea separatiștilor în vederea luptei împotriva forțelor guvernamentale ucrainene.

12.7.2014

---

| 12.7.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 205/25 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 205/25

---

DECIZIA COMISIEI

din 4 februarie 2014

privind ajutorul de stat SA.21817 (C 3/07) (ex NN 66/06) pus în aplicare de Spania

Tarifele la energia electrică în Spania: consumatorii

[notificată cu numărul C(2013) 7741]

(Numai textul în limba spaniolă este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2014/456/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în conformitate cu dispozițiile menționate anterior (1) și având în vedere observațiile acestora,

întrucât:

1.   PROCEDURA

| (1) | Prin scrisoarea din 27 aprilie 2006, întreprinderile Céntrica plc și Céntrica Energía S.L.U. (denumite în continuare în mod colectiv „Céntrica”) au depus o plângere la Comisie cu privire la sistemul de tarife reglementate la energia electrică pus în aplicare în Spania în 2005. |
| --- | --- |

(1)

Prin scrisoarea din 27 aprilie 2006, întreprinderile Céntrica plc și Céntrica Energía S.L.U. (denumite în continuare în mod colectiv „Céntrica”) au depus o plângere la Comisie cu privire la sistemul de tarife reglementate la energia electrică pus în aplicare în Spania în 2005.

| (2) | Prin scrisoarea din 27 iulie 2006, Comisia a solicitat autorităților spaniole să furnizeze informații cu privire la măsura sus-menționată. Comisia a primit informațiile prin scrisoarea din 22 august 2006. |
| --- | --- |

(2)

Prin scrisoarea din 27 iulie 2006, Comisia a solicitat autorităților spaniole să furnizeze informații cu privire la măsura sus-menționată. Comisia a primit informațiile prin scrisoarea din 22 august 2006.

| (3) | La 12 octombrie 2006, cazul a fost înregistrat ca ajutor nenotificat (cazul NN 66/2006). |
| --- | --- |

(3)

La 12 octombrie 2006, cazul a fost înregistrat ca ajutor nenotificat (cazul NN 66/2006).

| (4) | Prin scrisoarea din 9 noiembrie 2006, Comisia a solicitat autorităților spaniole clarificări suplimentare cu privire la măsura în cauză. Autoritățile spaniole au răspuns prin scrisoarea din 12 decembrie 2006. |
| --- | --- |

(4)

Prin scrisoarea din 9 noiembrie 2006, Comisia a solicitat autorităților spaniole clarificări suplimentare cu privire la măsura în cauză. Autoritățile spaniole au răspuns prin scrisoarea din 12 decembrie 2006.

| (5) | Prin scrisoarea din 24 ianuarie 2007, Comisia a informat autoritățile spaniole că a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în legătură cu măsura în cauză. |
| --- | --- |

(5)

Prin scrisoarea din 24 ianuarie 2007, Comisia a informat autoritățile spaniole că a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în legătură cu măsura în cauză.

| (6) | Decizia Comisiei a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene  (2). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la măsura în cauză. |
| --- | --- |

(6)

Decizia Comisiei a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene  (2). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la măsura în cauză.

| (7) | Autoritățile spaniole și-au prezentat observațiile prin scrisoarea din 26 februarie 2007. |
| --- | --- |

(7)

Autoritățile spaniole și-au prezentat observațiile prin scrisoarea din 26 februarie 2007.

| (8) | Comisia a primit observații de la următoarele părți interesate: Guvernul regional al Galiciei (Xunta de Galicia) (scrisoarea din 23 martie 2007), Céntrica (scrisorile din 26 martie 2007 și 3 iulie 2007), ACIE — Asociația furnizorilor independenți de energie (scrisoarea din 26 martie 2007), Guvernul din Asturias (scrisoarea din 27 martie 2007), AEGE — Asociația utilizatorilor mari consumatori de energie (scrisoarea din 2 aprilie 2007, completată de scrisoarea din 21 noiembrie 2011), Asturiana de Zinc — AZSA (scrisoarea din 3 aprilie 2007), Ferroatlántica — un producător de metale (scrisoarea din 3 aprilie 2007), Alcoa (scrisoarea din 3 aprilie 2007), UNESA — Asociația spaniolă a societăților din industria energiei electrice (scrisoarea din 25 aprilie 2007), ENEL Viesgo (scrisoarea din 26 aprilie 2007), Iberdrola (scrisoarea din 26 aprilie 2007), Union Fenosa Distribución (scrisoarea din 27 aprilie 2007), Hidrocantábrico Distribución Electrica (scrisoarea din 27 aprilie 2007), Endesa Distribución Electrica (scrisoarea din 27 aprilie 2007). |
| --- | --- |

(8)

Comisia a primit observații de la următoarele părți interesate: Guvernul regional al Galiciei (Xunta de Galicia) (scrisoarea din 23 martie 2007), Céntrica (scrisorile din 26 martie 2007 și 3 iulie 2007), ACIE — Asociația furnizorilor independenți de energie (scrisoarea din 26 martie 2007), Guvernul din Asturias (scrisoarea din 27 martie 2007), AEGE — Asociația utilizatorilor mari consumatori de energie (scrisoarea din 2 aprilie 2007, completată de scrisoarea din 21 noiembrie 2011), Asturiana de Zinc — AZSA (scrisoarea din 3 aprilie 2007), Ferroatlántica — un producător de metale (scrisoarea din 3 aprilie 2007), Alcoa (scrisoarea din 3 aprilie 2007), UNESA — Asociația spaniolă a societăților din industria energiei electrice (scrisoarea din 25 aprilie 2007), ENEL Viesgo (scrisoarea din 26 aprilie 2007), Iberdrola (scrisoarea din 26 aprilie 2007), Union Fenosa Distribución (scrisoarea din 27 aprilie 2007), Hidrocantábrico Distribución Electrica (scrisoarea din 27 aprilie 2007), Endesa Distribución Electrica (scrisoarea din 27 aprilie 2007).

| (9) | Prin scrisorile din 15 mai 2007 și 6 iulie 2007, Comisia a transmis observațiile părților interesate autorităților spaniole, care au avut posibilitatea să reacționeze; observațiile acestora au fost primite prin scrisoarea din 2 august 2007. |
| --- | --- |

(9)

Prin scrisorile din 15 mai 2007 și 6 iulie 2007, Comisia a transmis observațiile părților interesate autorităților spaniole, care au avut posibilitatea să reacționeze; observațiile acestora au fost primite prin scrisoarea din 2 august 2007.

| (10) | Informații suplimentare au fost transmise de Céntrica prin scrisorile din 1 iunie 2007, 28 august 2007, 4 februarie 2008 și 1 martie 2008, de AEGE prin scrisoarea din 21 noiembrie 2011 și de Ferroatlántica prin scrisoarea din 5 decembrie 2011. |
| --- | --- |

(10)

Informații suplimentare au fost transmise de Céntrica prin scrisorile din 1 iunie 2007, 28 august 2007, 4 februarie 2008 și 1 martie 2008, de AEGE prin scrisoarea din 21 noiembrie 2011 și de Ferroatlántica prin scrisoarea din 5 decembrie 2011.

| (11) | Prin scrisorile din 30 iulie 2009, 19 martie 2010, 6 octombrie 2011, 12 aprilie 2012, 31 august 2012, 4 februarie 2013 și 17 iulie 2013, Comisia a solicitat autorităților spaniole să furnizeze clarificări suplimentare cu privire la măsura în cauză. Autoritățile au răspuns prin scrisorile din 5 octombrie 2009, 26 aprilie 2010, 7 decembrie 2011, 12 iunie 2012, 18 octombrie 2012, 11 februarie 2013 și 4 octombrie 2013. |
| --- | --- |

(11)

Prin scrisorile din 30 iulie 2009, 19 martie 2010, 6 octombrie 2011, 12 aprilie 2012, 31 august 2012, 4 februarie 2013 și 17 iulie 2013, Comisia a solicitat autorităților spaniole să furnizeze clarificări suplimentare cu privire la măsura în cauză. Autoritățile au răspuns prin scrisorile din 5 octombrie 2009, 26 aprilie 2010, 7 decembrie 2011, 12 iunie 2012, 18 octombrie 2012, 11 februarie 2013 și 4 octombrie 2013.

| (12) | La 19 aprilie 2013, dosarul a fost disjuns în două părți: cazul de față, și anume, cazul SA.21817 (C 3/07, ex NN 66/06), care vizează ajutoarele pentru utilizatorii finali de energie electrică, și cazul SA.36559 (C 3a/07, ex NN 66/06), care vizează ajutoarele pentru distribuitorii de energie electrică. Prezenta decizie se referă exclusiv la un posibil ajutor în favoarea utilizatorilor finali de energie electrică incluși în domeniul de aplicare a procedurii, ceea ce înseamnă că se exclud gospodăriile și întreprinderile mici. |
| --- | --- |

(12)

La 19 aprilie 2013, dosarul a fost disjuns în două părți: cazul de față, și anume, cazul SA.21817 (C 3/07, ex NN 66/06), care vizează ajutoarele pentru utilizatorii finali de energie electrică, și cazul SA.36559 (C 3a/07, ex NN 66/06), care vizează ajutoarele pentru distribuitorii de energie electrică. Prezenta decizie se referă exclusiv la un posibil ajutor în favoarea utilizatorilor finali de energie electrică incluși în domeniul de aplicare a procedurii, ceea ce înseamnă că se exclud gospodăriile și întreprinderile mici.

2.   DESCRIEREA DETALIATĂ A MĂSURII

SISTEMUL DE ENERGIE ELECTRICĂ DIN SPANIA ÎN 2005

| (13) | În cadrul legislativ instituit prin Legea nr. 54/1997 din 27 noiembrie 1997 (Ley del Sector Eléctrico, denumită în continuare „LSE”), aplicabil în 2005, furnizarea de energie electrică utilizatorilor finali la tarife reglementate a fost clasificată drept o activitate reglementată. Conform legii, această sarcină le revine distribuitorilor. |
| --- | --- |

(13)

În cadrul legislativ instituit prin Legea nr. 54/1997 din 27 noiembrie 1997 (Ley del Sector Eléctrico, denumită în continuare „LSE”), aplicabil în 2005, furnizarea de energie electrică utilizatorilor finali la tarife reglementate a fost clasificată drept o activitate reglementată. Conform legii, această sarcină le revine distribuitorilor.

| (14) | În 2005, toți utilizatorii finali de energie electrică de pe piața spaniolă au putut alege între negocierea unor contracte de furnizare de energie electrică cu furnizorii independenți și furnizarea de energie electrică la tarifele reglementate stabilite de către stat. Pe piața reglementată, fiecare utilizator final care a solicitat acest lucru a avut dreptul să i se furnizeze energie din partea distribuitorului său local la tariful reglementat total (preț global) având în vedere profilul consumului și volumul de consum al acestuia. Pe piața liberă, clienții au plătit o taxă de acces la rețea, care, de asemenea, a fost reglementată și, în plus, au trebuit să suporte costurile aprovizionării cu energie. Începând cu finalizarea reformei sectorului energiei electrice în 2009, distribuitorii nu mai furnizează energie electrică la tarife totale reglementate. |
| --- | --- |

(14)

În 2005, toți utilizatorii finali de energie electrică de pe piața spaniolă au putut alege între negocierea unor contracte de furnizare de energie electrică cu furnizorii independenți și furnizarea de energie electrică la tarifele reglementate stabilite de către stat. Pe piața reglementată, fiecare utilizator final care a solicitat acest lucru a avut dreptul să i se furnizeze energie din partea distribuitorului său local la tariful reglementat total (preț global) având în vedere profilul consumului și volumul de consum al acestuia. Pe piața liberă, clienții au plătit o taxă de acces la rețea, care, de asemenea, a fost reglementată și, în plus, au trebuit să suporte costurile aprovizionării cu energie. Începând cu finalizarea reformei sectorului energiei electrice în 2009, distribuitorii nu mai furnizează energie electrică la tarife totale reglementate.

| (15) | Tarifele totale reglementate și taxele reglementate de acces la rețea au fost aprobate ex ante pentru întregul an, în mod normal înainte de sfârșitul anului N – 1, putând fi însă ajustate în cursul anului (3). Cu toate acestea, majorările tarifare anuale au fost supuse unei limite maxime (4). În principiu, tarifele și taxele au fost stabilite, pe baza previziunilor, în scopul de a se asigura că veniturile reglementate care rezultă din aplicarea acestora sunt suficiente pentru a se acoperi costurile totale reglementate ale sistemului de energie electrică. Costurile reglementate ale sistemului au cuprins, în 2005, costurile aprovizionării cu energie la tarifele totale, costurile legate de achiziționarea de energie de la regimuri speciale (surse regenerabile, cogenerare etc.), costurile de transport și de distribuție, măsurile de gestionare a cererii, alte costuri de producere a energiei în insulele spaniole, sprijinul pentru cărbune, deficitele anilor precedenți etc. Nu există norme privind alocarea unei anumite categorii de venituri sau a unei părți din aceasta pentru o anumită categorie de costuri sau o parte din aceasta. În consecință, veniturile provenite din taxele de acces la rețea, de exemplu, nu au fost alocate în totalitate sau în parte pentru a se finanța, de exemplu, subvenții pentru energia din surse regenerabile sau energia electrică produsă în insulele spaniole. |
| --- | --- |

(15)

Tarifele totale reglementate și taxele reglementate de acces la rețea au fost aprobate ex ante pentru întregul an, în mod normal înainte de sfârșitul anului N – 1, putând fi însă ajustate în cursul anului (3). Cu toate acestea, majorările tarifare anuale au fost supuse unei limite maxime (4). În principiu, tarifele și taxele au fost stabilite, pe baza previziunilor, în scopul de a se asigura că veniturile reglementate care rezultă din aplicarea acestora sunt suficiente pentru a se acoperi costurile totale reglementate ale sistemului de energie electrică. Costurile reglementate ale sistemului au cuprins, în 2005, costurile aprovizionării cu energie la tarifele totale, costurile legate de achiziționarea de energie de la regimuri speciale (surse regenerabile, cogenerare etc.), costurile de transport și de distribuție, măsurile de gestionare a cererii, alte costuri de producere a energiei în insulele spaniole, sprijinul pentru cărbune, deficitele anilor precedenți etc. Nu există norme privind alocarea unei anumite categorii de venituri sau a unei părți din aceasta pentru o anumită categorie de costuri sau o parte din aceasta. În consecință, veniturile provenite din taxele de acces la rețea, de exemplu, nu au fost alocate în totalitate sau în parte pentru a se finanța, de exemplu, subvenții pentru energia din surse regenerabile sau energia electrică produsă în insulele spaniole.

| (16) | În 2005 au existat nu mai puțin de 25 de tarife reglementate pentru utilizatorii finali, în funcție de nivelul de consum, profilul consumului, consumatorul vizat și tensiunea de branșare la rețea. În același timp, alte nouă taxe reglementate de acces la rețea au fost aplicate utilizatorilor finali de pe piața liberă, fiind bazate, de asemenea, pe tensiunea la branșare și pe o serie de alte caracteristici. |
| --- | --- |

(16)

În 2005 au existat nu mai puțin de 25 de tarife reglementate pentru utilizatorii finali, în funcție de nivelul de consum, profilul consumului, consumatorul vizat și tensiunea de branșare la rețea. În același timp, alte nouă taxe reglementate de acces la rețea au fost aplicate utilizatorilor finali de pe piața liberă, fiind bazate, de asemenea, pe tensiunea la branșare și pe o serie de alte caracteristici.

| (17) | La 30 decembrie 2004, autoritățile spaniole au stabilit tarifele la energie electrică aplicabile în 2005 (5), care corespund următoarelor categorii de utilizatori:
  TARIFE TOTALE

  Joasă tensiune









  1.0. | Putere de maximum770 kW |
| --- | --- | --- |

(17)

La 30 decembrie 2004, autoritățile spaniole au stabilit tarifele la energie electrică aplicabile în 2005 (5), care corespund următoarelor categorii de utilizatori:

TARIFE TOTALE

Joasă tensiune

1.0.

| 2.0. | General, putere mai mică sau egală cu 15 kW |
| --- | --- |

2.0.

| 3.0. | General |
| --- | --- |

3.0.

| 4.0. | General, utilizare prelungită |
| --- | --- |

4.0.

| B.0 | Iluminat public |
| --- | --- |

B.0

| R.0 | Irigații agricole |
| --- | --- |

R.0

Înaltă tensiune

Tarife generale

Utilizare pe termen scurt

| 1.1. | General, mai mică sau egală cu 36 kV |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | General, între 36 și 72,5 kV |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | General, între 72,5 și 145 kV |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | General, mai mare sau egală cu 145 kV |
| --- | --- |

1.4.

Utilizare pe termen mediu

| 2.1. | Mai mică sau egală cu 36 kV |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Între 36 și 72,5 kV |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Între 72,5 și 145 kV |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Mai mare sau egală cu 145 kV |
| --- | --- |

2.4.

Utilizare pe termen lung

| 3.1. | Mai mică sau egală cu 36 kV |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Între 36 și 72,5 kV |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Între 72,5 și 145 kV |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Mai mare sau egală cu 145 kV |
| --- | --- |

3.4.

Tarife de tracțiune („tarifas de tracción”)

| T.1 | Mai mică sau egală cu 36 kV |
| --- | --- |

T.1

| T.2 | Între 36 și 72,5 kV |
| --- | --- |

T.2

| T.3 | Între 72,5 kV și 145 kV |
| --- | --- |

T.3

Irigații agricole

| R.1 | Mai mică sau egală cu 36 kV |
| --- | --- |

R.1

| R.2 | Între 36 și 72,5 kV |
| --- | --- |

R.2

| R.3 | Între 72,5 și 145 kV |
| --- | --- |

R.3

G.   Tarif pentru consumatorii mari (G4)

Tarife pentru vânzări către distribuitori

| D.1 | Mai mică sau egală cu 36 kV |
| --- | --- |

D.1

| D.2 | Între 36 și 72,5 kV |
| --- | --- |

D.2

| D.3 | Între 72,5 și 145 kV |
| --- | --- |

D.3

| D.4 | Mai mare sau egală cu 145 kV |
| --- | --- |

D.4

TARIFE DE ACCES

Joasă tensiune

| 2.0 A | Tarif standard de acces la rețeaua de joasă tensiune |
| --- | --- |

2.0 A

| 2.0 NA | Tarife simplu de acces la rețeaua de joasă tensiune cu discriminare zi/noapte |
| --- | --- |

2.0 NA

| 3.0 A | Tarif general de acces la rețeaua de joasă tensiune |
| --- | --- |

3.0 A

Înaltă tensiune

| 3.1.A | Tarif de acces pentru tensiuni de maximum 36 kV (putere mai mică sau egală cu 450 kW) |
| --- | --- |

3.1.A

| 6.1 | Tarif de acces pentru tensiuni de maximum 36 kV (putere mai mare sau egală cu 450 kW) |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Tarif de acces pentru tensiuni mai mari sau egale cu 36 kV și mai mici sau egale cu 72,5 kV (putere mai mare sau egală cu 450 kW) |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Tarif de acces pentru tensiuni mai mari sau egale cu 72,5 kV și mai mici sau egale cu 145 kV (putere mai mare sau egală cu 450 kW) |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Tarif de acces pentru tensiuni mai mari sau egale cu145 kV (putere mai mare sau egală cu 450 kW) |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Tarif de acces pentru schimburile internaționale |
| --- | --- |

6.5

| (18) | Tarifele totale reglementate ar putea fi repartizate pe o componentă concepută să acopere costurile de transport, de distribuție și cele ale sistemului general (taxa de acces la rețea) și pe o componentă care să reflecte costul de achiziție a energiei electrice pe piața cu ridicata (componenta energetică). De asemenea, un sistem de reduceri privind tarifele totale a fost aplicat serviciilor de gestionare a cererii (de exemplu, întreruperile acceptate în alimentarea cu energie electrică în cazul comunicării sau consumul concentrat în afara orelor de vârf). Din 2005, Spania a introdus modificări în sistemul de tarife reglementate. Ultima dintre acestea a fost realizată în 2013, când Spania a adoptat un nou cadru legislativ pentru sectorul energiei electrice (Legea nr. 24/13), care a inclus, printre alte măsuri, reforma de reglementare a prețurilor pieței cu amănuntul. Spania a anunțat că noua lege și dispozițiile de punere în aplicare a acesteia vor fi redactate în 2014. În continuare sunt prezentate unele dintre tarifele totale de bază pentru cel mai mic nivel tarifar al categoriilor menționate mai sus (și anume, mai mică sau egală cu 145kV) aplicabil începând cu 1 ianuarie 2005:

  Tabelul 1


  Cuantumul de bază al tarifelor totale reglementate în 2005 | A/Componentă de putere | B/Componentă energetică | Tarif total (A + B) | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | EUR/kW lună | EUR/kWh | EUR/MWh | | | |
| Joasă Tensiune | | | | | | |
| 1.0 | Putere < 770 W |

(18)

Tarifele totale reglementate ar putea fi repartizate pe o componentă concepută să acopere costurile de transport, de distribuție și cele ale sistemului general (taxa de acces la rețea) și pe o componentă care să reflecte costul de achiziție a energiei electrice pe piața cu ridicata (componenta energetică). De asemenea, un sistem de reduceri privind tarifele totale a fost aplicat serviciilor de gestionare a cererii (de exemplu, întreruperile acceptate în alimentarea cu energie electrică în cazul comunicării sau consumul concentrat în afara orelor de vârf). Din 2005, Spania a introdus modificări în sistemul de tarife reglementate. Ultima dintre acestea a fost realizată în 2013, când Spania a adoptat un nou cadru legislativ pentru sectorul energiei electrice (Legea nr. 24/13), care a inclus, printre alte măsuri, reforma de reglementare a prețurilor pieței cu amănuntul. Spania a anunțat că noua lege și dispozițiile de punere în aplicare a acesteia vor fi redactate în 2014. În continuare sunt prezentate unele dintre tarifele totale de bază pentru cel mai mic nivel tarifar al categoriilor menționate mai sus (și anume, mai mică sau egală cu 145kV) aplicabil începând cu 1 ianuarie 2005:

Tabelul 1

Cuantumul de bază al tarifelor totale reglementate în 2005

A/Componentă de putere

B/Componentă energetică

Tarif total (A + B)

EUR/kW lună

EUR/kWh

EUR/MWh

Joasă Tensiune

1.0

Putere < 770 W

0,277110

0,062287

62,67

| 3.0 | General |
| --- | --- |

3.0

General

1,430269

0,083728

85,71

| 4.0 | General, utilizare prelungită |
| --- | --- |

4.0

General, utilizare prelungită

2,284634

0,076513

79,69

Înaltă tensiune

| 1.4 | Utilizare pe termen scurt, general > 145 kV |
| --- | --- |

1.4

Utilizare pe termen scurt, general > 145 kV

1,759358

0,058412

60,86

| 2.4 | Utilizare pe termen mediu, general > 145 kV |
| --- | --- |

2.4

Utilizare pe termen mediu, general > 145 kV

3,632629

0,053224

58,27

| 3.4 | Utilizare prelungită, general > 145 kV |
| --- | --- |

3.4

Utilizare prelungită, general > 145 kV

9,511921

0,042908

56,12

| G. | Mari consumatori G4 |
| --- | --- |

G.

Mari consumatori G4

10,208070

0,011265

25,44

Sursa: Anexa I la Decretul-lege nr. 2392/2004, calculele Comisiei.

| (19) | Comisia națională de energie din Spania (Comisión Nacional de Energía, CNE), autoritatea de reglementare spaniolă, a afirmat că, în medie, în 2005, tarifele totale nu au reflectat toate costurile de aprovizionare, în special în ceea ce privește costul de achiziționare a energiei electrice pe piața cu ridicata. În special, astfel cum se arată în graficul de mai jos, numai în cele cinci luni din perioada ianuarie-februarie 2005, iar ulterior din nou în perioada aprilie-iunie 2005, prețurile incluse în tarifele totale medii reglementate au fost sub prețurile medii pe piața energiei electrice cu ridicata. În schimb, în perioada octombrie 2006-decembrie 2007, s-a înregistrat tendința inversă: în cursul perioadei respective de 14 luni, prețurile medii cu ridicata au scăzut brusc sub prețurile energiei incluse în tarifele totale medii reglementate, cu mult peste diferența constatată în cele șapte luni din 2005 când prețurile cu ridicata au fost mai mari decât cele incluse în tarifele totale.

  Graficul 1


  Prețul cu ridicata mediu ponderat/prețul energiei inclus în tariful total



  Sursa: CNE — Raport privind dezvoltarea concurenței pe piețele de gaze și energie electrică. Perioada 20052007, p. 84. |
| --- | --- |

(19)

Comisia națională de energie din Spania (Comisión Nacional de Energía, CNE), autoritatea de reglementare spaniolă, a afirmat că, în medie, în 2005, tarifele totale nu au reflectat toate costurile de aprovizionare, în special în ceea ce privește costul de achiziționare a energiei electrice pe piața cu ridicata. În special, astfel cum se arată în graficul de mai jos, numai în cele cinci luni din perioada ianuarie-februarie 2005, iar ulterior din nou în perioada aprilie-iunie 2005, prețurile incluse în tarifele totale medii reglementate au fost sub prețurile medii pe piața energiei electrice cu ridicata. În schimb, în perioada octombrie 2006-decembrie 2007, s-a înregistrat tendința inversă: în cursul perioadei respective de 14 luni, prețurile medii cu ridicata au scăzut brusc sub prețurile energiei incluse în tarifele totale medii reglementate, cu mult peste diferența constatată în cele șapte luni din 2005 când prețurile cu ridicata au fost mai mari decât cele incluse în tarifele totale.

Graficul 1

Prețul cu ridicata mediu ponderat/prețul energiei inclus în tariful total

Sursa: CNE — Raport privind dezvoltarea concurenței pe piețele de gaze și energie electrică. Perioada 20052007, p. 84.

DEFICITUL TARIFAR PE 2005

| (20) | Conturile sistemului de energie electrică au fost decontate o dată pe an pe baza costurilor și veniturilor reale reglementate. În 2005, nivelul la care au fost stabilite tarifele reglementate și taxele de acces la rețea nu a generat suficiente venituri pentru a permite sistemului să recupereze toate costurile reglementate, documentate ex post pentru întregul an. Procesul de decontare final pentru 2005, efectuat de CNE la încheierea exercițiului, a stabilit un deficit de 3,811 miliarde EUR. Aceasta nu a fost prima dată când procesul de decontare a condus la deficit, deși mărimea deficitului pe 2005 a fost fără precedent. În 2000, 2001 și 2002 s-au înregistrat deficite mai mici. |
| --- | --- |

(20)

Conturile sistemului de energie electrică au fost decontate o dată pe an pe baza costurilor și veniturilor reale reglementate. În 2005, nivelul la care au fost stabilite tarifele reglementate și taxele de acces la rețea nu a generat suficiente venituri pentru a permite sistemului să recupereze toate costurile reglementate, documentate ex post pentru întregul an. Procesul de decontare final pentru 2005, efectuat de CNE la încheierea exercițiului, a stabilit un deficit de 3,811 miliarde EUR. Aceasta nu a fost prima dată când procesul de decontare a condus la deficit, deși mărimea deficitului pe 2005 a fost fără precedent. În 2000, 2001 și 2002 s-au înregistrat deficite mai mici.

| (21) | În special, guvernul a subestimat costurile efective ale aprovizionării cu energie electrică. În timp ce consumul de energie electrică la nivelul utilizatorilor finali de pe piața reglementată și de pe piața liberă a evoluat în 2005, în linii mari, conform previziunilor din decembrie 2004, o serie de creșteri neprevăzute ale prețurilor în cursul anului au condus la prețuri cu ridicata de 62,4 EUR/MWh în 2005, în comparație cu 35,61 EUR/MWh în 2004, prețul mediu cu ridicata ajungând la 59,47 EUR/MWh în 2005. Cauzele acestei creșteri includ un an neobișnuit de secetos, care a redus producția de energie hidroelectrică cu 55 %, creșterea prețurilor la petrol, impactul asupra prețului curent al certificatelor de emisii de CO2 primite cu titlu gratuit în cadrul schemei de comercializare a certificatelor de emisii, precum și o creștere a cererii de energie mai mare decât creșterea PIB-ului. |
| --- | --- |

(21)

În special, guvernul a subestimat costurile efective ale aprovizionării cu energie electrică. În timp ce consumul de energie electrică la nivelul utilizatorilor finali de pe piața reglementată și de pe piața liberă a evoluat în 2005, în linii mari, conform previziunilor din decembrie 2004, o serie de creșteri neprevăzute ale prețurilor în cursul anului au condus la prețuri cu ridicata de 62,4 EUR/MWh în 2005, în comparație cu 35,61 EUR/MWh în 2004, prețul mediu cu ridicata ajungând la 59,47 EUR/MWh în 2005. Cauzele acestei creșteri includ un an neobișnuit de secetos, care a redus producția de energie hidroelectrică cu 55 %, creșterea prețurilor la petrol, impactul asupra prețului curent al certificatelor de emisii de CO2 primite cu titlu gratuit în cadrul schemei de comercializare a certificatelor de emisii, precum și o creștere a cererii de energie mai mare decât creșterea PIB-ului.

| (22) | Un alt factor important care a contribuit la creșterea costurilor generale ale sistemului a fost nivelul ridicat al ajutorului acordat pentru producția de energie din surse regenerabile. În special, producătorii de energie din surse regenerabile au avut posibilitatea de a alege între participarea directă la piața cu ridicata a energiei electrice sau la un grup de furnizori (pool). În 2005, această opțiune a fost deosebit de atractivă și, prin urmare, la acest grup de furnizori au participat mai mulți producători de energie din surse regenerabile decât se preconizase, ceea ce a determinat costuri mai mari pentru sistem. De asemenea, ajutorul direct acordat cheltuielilor cu energia electrică în cadrul regimului special (energie din surse regenerabile, cogenerare), care au fost înscrise în evidența contabilă drept cheltuieli reglementate, s-a ridicat la 2,701 miliarde EUR în 2005. Cu titlu indicativ, cheltuielile sistemului cu transportul și distribuția s-au ridicat la 4,410 miliarde EUR în 2005. |
| --- | --- |

(22)

Un alt factor important care a contribuit la creșterea costurilor generale ale sistemului a fost nivelul ridicat al ajutorului acordat pentru producția de energie din surse regenerabile. În special, producătorii de energie din surse regenerabile au avut posibilitatea de a alege între participarea directă la piața cu ridicata a energiei electrice sau la un grup de furnizori (pool). În 2005, această opțiune a fost deosebit de atractivă și, prin urmare, la acest grup de furnizori au participat mai mulți producători de energie din surse regenerabile decât se preconizase, ceea ce a determinat costuri mai mari pentru sistem. De asemenea, ajutorul direct acordat cheltuielilor cu energia electrică în cadrul regimului special (energie din surse regenerabile, cogenerare), care au fost înscrise în evidența contabilă drept cheltuieli reglementate, s-a ridicat la 2,701 miliarde EUR în 2005. Cu titlu indicativ, cheltuielile sistemului cu transportul și distribuția s-au ridicat la 4,410 miliarde EUR în 2005.

Mecanismul adoptat pentru prefinanțarea deficitului

| (23) | Creșterea deficitului nu a trecut neobservată. Încă din martie 2005, când a devenit clar că începea să se producă un deficit tarifar, prin articolul 24 din Decretul-lege nr. 5/2005 (6), autoritățile spaniole au precizat că fondurile necesare pentru a acoperi diferența dintre cheltuielile și veniturile aferente sistemului de energie electrică vor fi furnizate de primii cinci „furnizori de energie electrică beneficiari” din Spania, care aveau dreptul să primească o compensație pentru costurile irecuperabile (7), pe baza următoarelor procentaje:






  — | Iberdrola, S.A.: 35,01 %; |
| --- | --- | --- |

(23)

Creșterea deficitului nu a trecut neobservată. Încă din martie 2005, când a devenit clar că începea să se producă un deficit tarifar, prin articolul 24 din Decretul-lege nr. 5/2005 (6), autoritățile spaniole au precizat că fondurile necesare pentru a acoperi diferența dintre cheltuielile și veniturile aferente sistemului de energie electrică vor fi furnizate de primii cinci „furnizori de energie electrică beneficiari” din Spania, care aveau dreptul să primească o compensație pentru costurile irecuperabile (7), pe baza următoarelor procentaje:

—

Iberdrola, S.A.: 35,01 %;

| — | Unión Eléctrica Fenosa, S.A.: 12,84 %; |
| --- | --- |

—

Unión Eléctrica Fenosa, S.A.: 12,84 %;

| — | Hidroeléctrica del Cantábrico; S.A: 6,08 %; |
| --- | --- |

—

Hidroeléctrica del Cantábrico; S.A: 6,08 %;

| — | Endesa, S.A.: 44,16 %; |
| --- | --- |

—

Endesa, S.A.: 44,16 %;

| — | Elcogas, S.A.: 1,91 %. |
| --- | --- |

—

Elcogas, S.A.: 1,91 %.

| (24) | Decretul-lege nr. 5/2005 a stabilit ca viitorul deficit să fie atribuit celor cinci întreprinderi menționate mai sus, ca sold negativ într-un cont de depozit existent, folosit de CNE pentru a achita întreprinderilor respective costurile irecuperabile. În fapt, acest lucru înseamnă că cele cinci întreprinderi trebuiau să avanseze fonduri. Soldul negativ în contul costurilor irecuperabile ar conduce la drepturi de colectare, care constau în dreptul furnizorilor ca, pe viitor, să efectueze încasări de la consumatorii de energie electrică. Aceste drepturi pot fi securitizate și vândute pe piață de către furnizori. Drepturile de colectare alocate furnizorilor au condus la o rată minimă a dobânzii (Euribor la 3 luni, calculată ca media ratelor Euribor pentru luna noiembrie a anului precedent, fără nicio diferență). |
| --- | --- |

(24)

Decretul-lege nr. 5/2005 a stabilit ca viitorul deficit să fie atribuit celor cinci întreprinderi menționate mai sus, ca sold negativ într-un cont de depozit existent, folosit de CNE pentru a achita întreprinderilor respective costurile irecuperabile. În fapt, acest lucru înseamnă că cele cinci întreprinderi trebuiau să avanseze fonduri. Soldul negativ în contul costurilor irecuperabile ar conduce la drepturi de colectare, care constau în dreptul furnizorilor ca, pe viitor, să efectueze încasări de la consumatorii de energie electrică. Aceste drepturi pot fi securitizate și vândute pe piață de către furnizori. Drepturile de colectare alocate furnizorilor au condus la o rată minimă a dobânzii (Euribor la 3 luni, calculată ca media ratelor Euribor pentru luna noiembrie a anului precedent, fără nicio diferență).

Mecanismul adoptat pentru recuperarea deficitului de la utilizatorii finali

| (25) | În iunie 2006, autoritățile spaniole au luat o decizie cu privire la modalitățile de recuperare a deficitului pe 2005 de la consumatorii de energie electrică, prin intermediul tarifelor reglementate. Prin Decretul-lege nr. 809/2006 (8), autoritățile spaniole au prevăzut că deficitul pe 2005 (sau, mai precis, drepturile de colectare atribuite furnizorilor) ar putea fi rambursat de către consumatori în termen de paisprezece ani și jumătate cu ajutorul unei suprataxe speciale aplicate atât tarifelor totale, cât și celor de acces. Suprataxa, calculată ca suma anuală necesară pentru a recupera linear valoarea actualizată netă a deficitului pe 2005 în termen de 14,5 ani, a fost stabilită la 1,378 % din tariful total și la 3,975 % din tariful de acces pentru 2006. Rata dobânzii aplicabilă a fost Euribor la 3 luni. |
| --- | --- |

(25)

În iunie 2006, autoritățile spaniole au luat o decizie cu privire la modalitățile de recuperare a deficitului pe 2005 de la consumatorii de energie electrică, prin intermediul tarifelor reglementate. Prin Decretul-lege nr. 809/2006 (8), autoritățile spaniole au prevăzut că deficitul pe 2005 (sau, mai precis, drepturile de colectare atribuite furnizorilor) ar putea fi rambursat de către consumatori în termen de paisprezece ani și jumătate cu ajutorul unei suprataxe speciale aplicate atât tarifelor totale, cât și celor de acces. Suprataxa, calculată ca suma anuală necesară pentru a recupera linear valoarea actualizată netă a deficitului pe 2005 în termen de 14,5 ani, a fost stabilită la 1,378 % din tariful total și la 3,975 % din tariful de acces pentru 2006. Rata dobânzii aplicabilă a fost Euribor la 3 luni.

| (26) | Suprataxa a fost considerată o „contribuție alocată în mod specific” (cuota con Destino específico). Autoritățile spaniole au stabilit că veniturile provenite din contribuția de finanțare a deficitului pe 2005 s-ar acumula în contul de depozit administrat de CNE. CNE ar transfera ulterior fondurile către proprietarii drepturilor de colectare, și anume, producătorii care au finanțat deficitul sau entitățile care au cumpărat ulterior drepturile de colectare de la aceștia, în conformitate cu ponderea deficitului finanțat de fiecare dintre aceștia. |
| --- | --- |

(26)

Suprataxa a fost considerată o „contribuție alocată în mod specific” (cuota con Destino específico). Autoritățile spaniole au stabilit că veniturile provenite din contribuția de finanțare a deficitului pe 2005 s-ar acumula în contul de depozit administrat de CNE. CNE ar transfera ulterior fondurile către proprietarii drepturilor de colectare, și anume, producătorii care au finanțat deficitul sau entitățile care au cumpărat ulterior drepturile de colectare de la aceștia, în conformitate cu ponderea deficitului finanțat de fiecare dintre aceștia.

Efectele deficitului tarifar asupra pieței spaniole

| (27) | În 2005, 37,49 % din cererea de energie electrică din Spania a fost achiziționată de pe piața liberă. Acest procentaj corespunde unui număr relativ mic de consumatori: doar 8,5 % din consumatori au achiziționat energie de pe piața liberă, în timp ce 91,5 % au folosit în continuare tarifele reglementate (în scădere de la 97 % în 2004). Clienții de înaltă tensiune (în special clienții industriali) au reprezentat principala categorie prezentă pe piața liberă: 38,9 % din aceștia și-au exercitat opțiunile, iar achizițiile lor au reprezentat 29 % din consumul total de energie electrică în Spania continentală în 2005. Marea majoritate a gospodăriilor și a consumatorilor de joasă tensiune, care puteau opta pentru piața liberă începând cu 2003 (9), foloseau în continuare tarife reglementate, însă, în 2005, un procentaj semnificativ din aceștia a optat, de asemenea, pentru piața liberă. La 31 decembrie 2005, existau peste 2 milioane de consumatori pe piața liberă (în comparație cu 1,3 milioane în 2004). |
| --- | --- |

(27)

În 2005, 37,49 % din cererea de energie electrică din Spania a fost achiziționată de pe piața liberă. Acest procentaj corespunde unui număr relativ mic de consumatori: doar 8,5 % din consumatori au achiziționat energie de pe piața liberă, în timp ce 91,5 % au folosit în continuare tarifele reglementate (în scădere de la 97 % în 2004). Clienții de înaltă tensiune (în special clienții industriali) au reprezentat principala categorie prezentă pe piața liberă: 38,9 % din aceștia și-au exercitat opțiunile, iar achizițiile lor au reprezentat 29 % din consumul total de energie electrică în Spania continentală în 2005. Marea majoritate a gospodăriilor și a consumatorilor de joasă tensiune, care puteau opta pentru piața liberă începând cu 2003 (9), foloseau în continuare tarife reglementate, însă, în 2005, un procentaj semnificativ din aceștia a optat, de asemenea, pentru piața liberă. La 31 decembrie 2005, existau peste 2 milioane de consumatori pe piața liberă (în comparație cu 1,3 milioane în 2004).

| (28) | Cu toate acestea, avantajul de preț oferit, în medie, de tarifele reglementate în 2005 ar trebui să fie luat în considerare în paralel cu revenirea consumatorilor la piața reglementată, deși cu o anumită întârziere. Astfel cum se arată în tabelul 2 de mai jos, numărul consumatorilor aprovizionați cu energie electrică de pe piața liberă a crescut în cursul anului 2005, dar a scăzut în 2006, atingând același procentaj cu cel obținut în prima jumătate a anului 2005, și anume 8,15 %. De asemenea, reducerea cantității de energie furnizate utilizatorilor finali de pe piața liberă, care a fost evidentă în luna decembrie 2004, a continuat și în primul trimestru din 2005. Deși stopată semnificativ în perioada iunie-septembrie 2005, reducerea a continuat în decembrie 2005 și pe parcursul anului 2006.

  Tabelul 2


  Cota siturilor de aprovizionare și a energiei pe piața liberă (ca procentaj din piața totală) 2004-2006


















  Energie electrică | 2004 | 2005 | 2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Mar. | Iun. | Sept. | Dec. | Mar. | Iun. | Sept. | Dec. | Mar. | Iun. | Sept. | Dec. |
| Ca % din siturile de aprovizionare | 1,53 | 2,82 | 4,21 | 5,73 | 7,42 | 9,42 | 10,37 | 10,66 | 10,20 | 9,28 | 8,86 | 8,15 |
| Ca % din energie | 29,30 | 33,60 | 36,19 | 33,57 | 33,15 | 35,34 | 41,39 | 37,41 | 29,38 | 27,10 | 25,74 | 24,87 |
| Sursa: Raport CNE „Notă informativă cu privire la furnizarea de energie electrică și de gaze naturale pe piețele liberalizate, actualizată 31 decembrie 2006.” |

(28)

Cu toate acestea, avantajul de preț oferit, în medie, de tarifele reglementate în 2005 ar trebui să fie luat în considerare în paralel cu revenirea consumatorilor la piața reglementată, deși cu o anumită întârziere. Astfel cum se arată în tabelul 2 de mai jos, numărul consumatorilor aprovizionați cu energie electrică de pe piața liberă a crescut în cursul anului 2005, dar a scăzut în 2006, atingând același procentaj cu cel obținut în prima jumătate a anului 2005, și anume 8,15 %. De asemenea, reducerea cantității de energie furnizate utilizatorilor finali de pe piața liberă, care a fost evidentă în luna decembrie 2004, a continuat și în primul trimestru din 2005. Deși stopată semnificativ în perioada iunie-septembrie 2005, reducerea a continuat în decembrie 2005 și pe parcursul anului 2006.

Tabelul 2

Cota siturilor de aprovizionare și a energiei pe piața liberă (ca procentaj din piața totală) 2004-2006

Energie electrică

2004

2005

2006

Mar.

Iun.

Sept.

Dec.

Mar.

Iun.

Sept.

Dec.

Mar.

Iun.

Sept.

Dec.

Ca % din siturile de aprovizionare

1,53

2,82

4,21

5,73

7,42

9,42

10,37

10,66

10,20

9,28

8,86

8,15

Ca % din energie

29,30

33,60

36,19

33,57

33,15

35,34

41,39

37,41

29,38

27,10

25,74

24,87

Sursa: Raport CNE „Notă informativă cu privire la furnizarea de energie electrică și de gaze naturale pe piețele liberalizate, actualizată 31 decembrie 2006.”

| (29) | Cu toate că impactul pierderilor suportate de către furnizori a început să fie resimțit începând cu mijlocul anului 2005, când prețurile cu ridicata au început să crească considerabil, contractele de furnizare nu au putut fi reziliate imediat. Prin urmare, furnizorii de pe piața liberă, în special cei care nu aveau capacități de producție și erau nevoiți să achiziționeze energie electrică de pe piața cu ridicata, au fost obligați să depună oferte în condiții de piață liberă, care coincid cu tariful reglementat, în pofida posibilității de a suporta pierderi sau de a practica prețuri mai ridicate de natură să reflecte cheltuielile reale de achiziționare și, prin urmare, au pierdut din cota de piață. |
| --- | --- |

(29)

Cu toate că impactul pierderilor suportate de către furnizori a început să fie resimțit începând cu mijlocul anului 2005, când prețurile cu ridicata au început să crească considerabil, contractele de furnizare nu au putut fi reziliate imediat. Prin urmare, furnizorii de pe piața liberă, în special cei care nu aveau capacități de producție și erau nevoiți să achiziționeze energie electrică de pe piața cu ridicata, au fost obligați să depună oferte în condiții de piață liberă, care coincid cu tariful reglementat, în pofida posibilității de a suporta pierderi sau de a practica prețuri mai ridicate de natură să reflecte cheltuielile reale de achiziționare și, prin urmare, au pierdut din cota de piață.

3.   Decizia de inițiere a procedurii în temeiul articolului 108 alineatul (2) din TFUE

| (30) | Decizia Comisiei de a iniția procedura oficială de investigare a comparat tarifele reglementate plătite de diferitele categorii de utilizatori finali cu prețurile estimate pe care aceștia ar fi trebuit să le plătească pe piața liberă în absența tarifelor respective. Estimările privind prețul pieței au fost calculate pe baza prețului energiei electrice pe piața cu ridicata, a tarifelor de acces la rețea și a unei marje de profit estimate la 10 EUR/MWh, astfel cum a fost prezentată de Céntrica.

  Tabelul 3


  Compararea prețurilor pe categorie de consumatori









  Categorie de consumatori | Tarif reglementat
  (EUR/MWh) | Prețul estimat al pieței (numai tariful cu ridicata, plus tariful de acces)
  (EUR/MWh) | Prețul estimat al pieței (+ 10 EUR marjă de profit) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Mari consumatori industriali racordați la rețeaua de înaltă tensiune (tarif G4) |

(30)

Decizia Comisiei de a iniția procedura oficială de investigare a comparat tarifele reglementate plătite de diferitele categorii de utilizatori finali cu prețurile estimate pe care aceștia ar fi trebuit să le plătească pe piața liberă în absența tarifelor respective. Estimările privind prețul pieței au fost calculate pe baza prețului energiei electrice pe piața cu ridicata, a tarifelor de acces la rețea și a unei marje de profit estimate la 10 EUR/MWh, astfel cum a fost prezentată de Céntrica.

Tabelul 3

Compararea prețurilor pe categorie de consumatori

Categorie de consumatori

Tarif reglementat

(EUR/MWh)

Prețul estimat al pieței (numai tariful cu ridicata, plus tariful de acces)

(EUR/MWh)

Prețul estimat al pieței (+ 10 EUR marjă de profit)

1.

Mari consumatori industriali racordați la rețeaua de înaltă tensiune (tarif G4)

23,9

61,17

71,17

| 2. | Mari consumatori industriali cu furnizare întreruptibilă |
| --- | --- |

2.

Mari consumatori industriali cu furnizare întreruptibilă

27,0

73,87-76,47

83,87-86,47

| 3. | Consumatori racordați la rețeaua de înaltă tensiune |
| --- | --- |

3.

Consumatori racordați la rețeaua de înaltă tensiune

76,2

81,57

91,57

| 4. | Gospodării |
| --- | --- |

4.

Gospodării

101,2

107,75

117,75

| 5. | Mici consumatori industriali sau societăți de prestări servicii racordate la rețeaua de joasă tensiune |
| --- | --- |

5.

Mici consumatori industriali sau societăți de prestări servicii racordate la rețeaua de joasă tensiune

103,9

101,07

111,07

Sursa: Céntrica.

| (31) | Tabelul arată un avantaj semnificativ pentru primele două categorii (mari consumatori industriali). Pentru celelalte categorii de utilizatori finali, comparația este mai puțin concludentă, dar un mic avantaj poate fi totuși observat. |
| --- | --- |

(31)

Tabelul arată un avantaj semnificativ pentru primele două categorii (mari consumatori industriali). Pentru celelalte categorii de utilizatori finali, comparația este mai puțin concludentă, dar un mic avantaj poate fi totuși observat.

| (32) | Decizia a stabilit că avantajul a fost acordat în mod selectiv, întrucât nivelul scăzut al prețurilor reglementate în mod artificial a favorizat întreprinderile care utilizează energie electrică mai degrabă decât, de exemplu, gazul, ca sursă de energie. De asemenea, s-a observat existența unei selectivități de jure și de facto, în sensul că avantajul a fost semnificativ mai mare pentru marii utilizatori finali industriali, care, în anumite cazuri, au beneficiat de prețuri globale care reprezentau mai puțin de jumătate din componenta energetică a prețurilor estimate pe piața liberă. |
| --- | --- |

(32)

Decizia a stabilit că avantajul a fost acordat în mod selectiv, întrucât nivelul scăzut al prețurilor reglementate în mod artificial a favorizat întreprinderile care utilizează energie electrică mai degrabă decât, de exemplu, gazul, ca sursă de energie. De asemenea, s-a observat existența unei selectivități de jure și de facto, în sensul că avantajul a fost semnificativ mai mare pentru marii utilizatori finali industriali, care, în anumite cazuri, au beneficiat de prețuri globale care reprezentau mai puțin de jumătate din componenta energetică a prețurilor estimate pe piața liberă.

| (33) | Decizia de inițiere a menționat faptul că, prin încurajarea utilizatorilor finali să revină la piața reglementată, sistemul ar fi putut, de asemenea, să aducă beneficii distribuitorilor, care par să fi beneficiat de o marjă de profit garantată privind activitățile lor reglementate. |
| --- | --- |

(33)

Decizia de inițiere a menționat faptul că, prin încurajarea utilizatorilor finali să revină la piața reglementată, sistemul ar fi putut, de asemenea, să aducă beneficii distribuitorilor, care par să fi beneficiat de o marjă de profit garantată privind activitățile lor reglementate.

| (34) | De asemenea, decizia consideră că sistemul implică un transfer de resurse de stat, întrucât suprataxa aplicată prețului folosită pentru rambursarea deficitului constituie o taxă parafiscală, ale cărei încasări tranzitează autoritatea de reglementare publică spaniolă, CNE, înainte de a fi direcționate către beneficiarii finali. În decizie se concluzionează că, având în vedere jurisprudența Curții de Justiție în materie, fondurile respective ar trebui considerate resurse de stat. |
| --- | --- |

(34)

De asemenea, decizia consideră că sistemul implică un transfer de resurse de stat, întrucât suprataxa aplicată prețului folosită pentru rambursarea deficitului constituie o taxă parafiscală, ale cărei încasări tranzitează autoritatea de reglementare publică spaniolă, CNE, înainte de a fi direcționate către beneficiarii finali. În decizie se concluzionează că, având în vedere jurisprudența Curții de Justiție în materie, fondurile respective ar trebui considerate resurse de stat.

| (35) | Având în vedere faptul că utilizatorii finali își desfășoară activitatea pe piețe care, în general, sunt accesibile concurenței și comerțului din cadrul UE, în decizia de inițiere Comisia a ajuns la concluzia că toate criteriile prevăzute la articolul 107 alineatul (1) au fost îndeplinite și că măsura a reprezentat ajutor de stat în favoarea utilizatorilor finali. |
| --- | --- |

(35)

Având în vedere faptul că utilizatorii finali își desfășoară activitatea pe piețe care, în general, sunt accesibile concurenței și comerțului din cadrul UE, în decizia de inițiere Comisia a ajuns la concluzia că toate criteriile prevăzute la articolul 107 alineatul (1) au fost îndeplinite și că măsura a reprezentat ajutor de stat în favoarea utilizatorilor finali.

| (36) | După ce a constatat că niciuna dintre derogările prevăzute la articolul 107 din TFUE nu pare aplicabilă, decizia de inițiere a examinat dacă furnizarea de energie electrică la tarife reglementate ar putea fi considerată drept serviciu de interes economic general (SIEG) și, prin urmare, beneficiază de derogarea prevăzută la articolul 106 alineatul (2) din TFUE. Decizia menționează că, în sectorul energiei electrice, marja de apreciere de care dispun statele membre în stabilirea obligațiilor de serviciu public este limitată de dispozițiile Directivei 2003/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2003 privind normele comune pentru piața internă de energie electrică și de abrogare a Directivei 96/92/CE (10) („Directiva privind energia electrică”). Directiva privind energia electrică prevede că statele membre trebuie să stabilească o obligație de serviciu universal (inclusiv, în special, dreptul de a li se furniza energie electrică la prețuri rezonabile) numai pentru consumatorii casnici și întreprinderile mici (11). Decizia concluzionează că, din perspectiva Directivei privind energia electrică, furnizarea de energie electrică la tarife reglementate întreprinderilor mijlocii sau mari nu ar putea fi considerată un serviciu de interes economic general în sensul strict al termenului. |
| --- | --- |

(36)

După ce a constatat că niciuna dintre derogările prevăzute la articolul 107 din TFUE nu pare aplicabilă, decizia de inițiere a examinat dacă furnizarea de energie electrică la tarife reglementate ar putea fi considerată drept serviciu de interes economic general (SIEG) și, prin urmare, beneficiază de derogarea prevăzută la articolul 106 alineatul (2) din TFUE. Decizia menționează că, în sectorul energiei electrice, marja de apreciere de care dispun statele membre în stabilirea obligațiilor de serviciu public este limitată de dispozițiile Directivei 2003/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2003 privind normele comune pentru piața internă de energie electrică și de abrogare a Directivei 96/92/CE (10) („Directiva privind energia electrică”). Directiva privind energia electrică prevede că statele membre trebuie să stabilească o obligație de serviciu universal (inclusiv, în special, dreptul de a li se furniza energie electrică la prețuri rezonabile) numai pentru consumatorii casnici și întreprinderile mici (11). Decizia concluzionează că, din perspectiva Directivei privind energia electrică, furnizarea de energie electrică la tarife reglementate întreprinderilor mijlocii sau mari nu ar putea fi considerată un serviciu de interes economic general în sensul strict al termenului.

| (37) | Prin urmare, Comisia a exprimat îndoieli serioase cu privire la compatibilitatea cu piața internă a elementelor ajutorului în ceea ce privește tarifele reglementate care au fost aplicate unor întreprinderi altele decât întreprinderile mici. |
| --- | --- |

(37)

Prin urmare, Comisia a exprimat îndoieli serioase cu privire la compatibilitatea cu piața internă a elementelor ajutorului în ceea ce privește tarifele reglementate care au fost aplicate unor întreprinderi altele decât întreprinderile mici.

| (38) | În decizia de inițiere s-a constatat, de asemenea, că este posibil ca distribuitorii de energie electrică să fi beneficiat de ajutor de stat. Această parte a cazului face obiectul unei decizii distincte (cazul C 3a/07). |
| --- | --- |

(38)

În decizia de inițiere s-a constatat, de asemenea, că este posibil ca distribuitorii de energie electrică să fi beneficiat de ajutor de stat. Această parte a cazului face obiectul unei decizii distincte (cazul C 3a/07).

4.   OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE

| (39) | Invitația Comisiei de a prezenta observații cu privire la decizia de inițiere a unei investigații aprofundate a atras numeroase observații din partea marilor consumatori industriali, a distribuitorilor, a furnizorilor independenți și a guvernelor comunităților autonome din Spania. În continuare vor fi prezentate în rezumat numai observațiile relevante pentru presupusul ajutor de stat în favoarea utilizatorilor finali de energie electrică. |
| --- | --- |

(39)

Invitația Comisiei de a prezenta observații cu privire la decizia de inițiere a unei investigații aprofundate a atras numeroase observații din partea marilor consumatori industriali, a distribuitorilor, a furnizorilor independenți și a guvernelor comunităților autonome din Spania. În continuare vor fi prezentate în rezumat numai observațiile relevante pentru presupusul ajutor de stat în favoarea utilizatorilor finali de energie electrică.

OBSERVAȚIILE PRIMITE DIN PARTEA FURNIZORILOR INDEPENDENȚI

| (40) | Au fost primite observații din partea Céntrica și ACIE, Asociația furnizorilor independenți de energie. Argumentele și concluziile sunt în mare măsură echivalente. |
| --- | --- |

(40)

Au fost primite observații din partea Céntrica și ACIE, Asociația furnizorilor independenți de energie. Argumentele și concluziile sunt în mare măsură echivalente.

Observațiile primite din partea Céntrica și ACIE

| (41) | Principalul subiect al observațiilor Céntrica îl reprezintă presupusul avantaj conferit distribuitorilor de energie electrică. Cu toate acestea, cifrele și argumentele prezentate de întreprindere sugerează prezența ajutorului de stat, de asemenea, pentru utilizatorii finali de energie electrică. |
| --- | --- |

(41)

Principalul subiect al observațiilor Céntrica îl reprezintă presupusul avantaj conferit distribuitorilor de energie electrică. Cu toate acestea, cifrele și argumentele prezentate de întreprindere sugerează prezența ajutorului de stat, de asemenea, pentru utilizatorii finali de energie electrică.

| (42) | Potrivit Céntrica, coexistența dintre piața liberă și cea reglementată, în special în ceea ce privește posibilitatea ca utilizatorii finali să opteze liber între cele două, a însemnat că tarifele reglementate au funcționat ca preț de referință sau ca o limită de facto pentru prețurile pieței libere. Furnizorii nu au putut practica prețuri mai mari decât tarifele reglementate, în caz contrar riscând să eșueze în atragerea de noi clienți și să îi piardă pe cei existenți. |
| --- | --- |

(42)

Potrivit Céntrica, coexistența dintre piața liberă și cea reglementată, în special în ceea ce privește posibilitatea ca utilizatorii finali să opteze liber între cele două, a însemnat că tarifele reglementate au funcționat ca preț de referință sau ca o limită de facto pentru prețurile pieței libere. Furnizorii nu au putut practica prețuri mai mari decât tarifele reglementate, în caz contrar riscând să eșueze în atragerea de noi clienți și să îi piardă pe cei existenți.

| (43) | În mod normal, pe o piață liberă prețul plătit de utilizatorii finali de energie electrică include două componente: taxa de acces la rețea și o „componentă de aprovizionare”, care rezultă din mecanismele pieței și ajunge la furnizorul cu amănuntul. În ceea ce privește vânzarea de energie electrică cu amănuntul, profitabilitatea depinde de gradul de acoperire a costurilor furnizorului de energie de către componenta de aprovizionare plătită de consumatori (de exemplu, acoperirea cheltuielilor de achiziționare pe piața cu ridicata sau a propriilor costuri de producție în cazul unei întreprinderi integrate pe verticală) și de „marja de profit”, care include alte costuri de furnizare (costuri de comercializare, sistemele informatice, facturarea etc.) și remunerația pentru capitalul investit. Prin urmare, un furnizor de pe piața liberă ar putea opera în mod profitabil într-un anumit segment de piață numai în cazul în care ar exista o „marjă de profit pozitivă”, și anume, o diferență între costurile generale suportate de către furnizor pentru deservirea clienților și tarifele reglementate. |
| --- | --- |

(43)

În mod normal, pe o piață liberă prețul plătit de utilizatorii finali de energie electrică include două componente: taxa de acces la rețea și o „componentă de aprovizionare”, care rezultă din mecanismele pieței și ajunge la furnizorul cu amănuntul. În ceea ce privește vânzarea de energie electrică cu amănuntul, profitabilitatea depinde de gradul de acoperire a costurilor furnizorului de energie de către componenta de aprovizionare plătită de consumatori (de exemplu, acoperirea cheltuielilor de achiziționare pe piața cu ridicata sau a propriilor costuri de producție în cazul unei întreprinderi integrate pe verticală) și de „marja de profit”, care include alte costuri de furnizare (costuri de comercializare, sistemele informatice, facturarea etc.) și remunerația pentru capitalul investit. Prin urmare, un furnizor de pe piața liberă ar putea opera în mod profitabil într-un anumit segment de piață numai în cazul în care ar exista o „marjă de profit pozitivă”, și anume, o diferență între costurile generale suportate de către furnizor pentru deservirea clienților și tarifele reglementate.

| (44) | Céntrica a subliniat existența unui dezavantaj concurențial pentru furnizorii de pe piața liberă prin calcule care arată că nu au existat marje de profit în 2005 pentru nicio categorie de consumatori (12) (sau că, indiferent de marjele existente la începutul anului, acestea au fost erodate în cursul anului). Acest lucru a însemnat că tarifele reglementate au fost fixate la un nivel prea scăzut pentru ca furnizorii independenți să poată concura într-un mod profitabil. Potrivit Céntrica, concurarea pentru anumite categorii de utilizatori finali (în special pentru utilizatorii mari consumatori de energie electrică cu privire la tariful G4 și pentru alți mari utilizatori industriali) nu a fost posibilă nici înainte de apariția unui deficit tarifar, întrucât tarifele totale nu au permis niciodată o marjă pentru a concura. Dezavantajul concurențial presupus de Céntrica a apărut mai ales în categoria de utilizatori din care fac parte întreprinderile de servicii și industriile mici conectate la rețeaua de joasă tensiune, precum și în segmentul casnic. |
| --- | --- |

(44)

Céntrica a subliniat existența unui dezavantaj concurențial pentru furnizorii de pe piața liberă prin calcule care arată că nu au existat marje de profit în 2005 pentru nicio categorie de consumatori (12) (sau că, indiferent de marjele existente la începutul anului, acestea au fost erodate în cursul anului). Acest lucru a însemnat că tarifele reglementate au fost fixate la un nivel prea scăzut pentru ca furnizorii independenți să poată concura într-un mod profitabil. Potrivit Céntrica, concurarea pentru anumite categorii de utilizatori finali (în special pentru utilizatorii mari consumatori de energie electrică cu privire la tariful G4 și pentru alți mari utilizatori industriali) nu a fost posibilă nici înainte de apariția unui deficit tarifar, întrucât tarifele totale nu au permis niciodată o marjă pentru a concura. Dezavantajul concurențial presupus de Céntrica a apărut mai ales în categoria de utilizatori din care fac parte întreprinderile de servicii și industriile mici conectate la rețeaua de joasă tensiune, precum și în segmentul casnic.

| (45) | Cifrele furnizate de Céntrica, în special comparația dintre tarifele reglementate și prețurile de piață estimate, sunt preluate în decizia de inițiere a Comisiei (a se vedea considerentul 30 și tabelul 3). |
| --- | --- |

(45)

Cifrele furnizate de Céntrica, în special comparația dintre tarifele reglementate și prețurile de piață estimate, sunt preluate în decizia de inițiere a Comisiei (a se vedea considerentul 30 și tabelul 3).

| (46) | În opinia Céntrica, sistemul a încălcat Directiva privind energia electrică nu numai din cauza caracterului discriminatoriu al deficitului (care compensează pierderile distribuitorilor, dar nu și cele ale furnizorilor), ci și deoarece consumatorii nu au beneficiat de dreptul la prețuri și tarife transparente (13). Întrucât o parte din prețul energiei electrice datorate pentru 2005 a fost amânată pentru anii următori, tarifele finale percepute nu au fost transparente pentru consumatori. |
| --- | --- |

(46)

În opinia Céntrica, sistemul a încălcat Directiva privind energia electrică nu numai din cauza caracterului discriminatoriu al deficitului (care compensează pierderile distribuitorilor, dar nu și cele ale furnizorilor), ci și deoarece consumatorii nu au beneficiat de dreptul la prețuri și tarife transparente (13). Întrucât o parte din prețul energiei electrice datorate pentru 2005 a fost amânată pentru anii următori, tarifele finale percepute nu au fost transparente pentru consumatori.

| (47) | De asemenea, Céntrica a afirmat că mecanismul de rambursare a deficitului nu a fost echilibrat din două motive principale: în primul rând, deficitul ar fi fost rambursat în cea mai mare parte de utilizatorii finali de joasă tensiune, chiar dacă utilizatorii care au contribuit în cea mai mare măsură la crearea sa erau utilizatorii finali de înaltă tensiune; în al doilea rând, utilizatorilor finali de pe piața liberă li s-a cerut să plătească pentru un deficit la care nu au contribuit. |
| --- | --- |

(47)

De asemenea, Céntrica a afirmat că mecanismul de rambursare a deficitului nu a fost echilibrat din două motive principale: în primul rând, deficitul ar fi fost rambursat în cea mai mare parte de utilizatorii finali de joasă tensiune, chiar dacă utilizatorii care au contribuit în cea mai mare măsură la crearea sa erau utilizatorii finali de înaltă tensiune; în al doilea rând, utilizatorilor finali de pe piața liberă li s-a cerut să plătească pentru un deficit la care nu au contribuit.

| (48) | Céntrica a susținut opinia preliminară a Comisiei potrivit căreia măsurile spaniole privind deficitul au implicat un transfer de resurse de stat. De asemenea, Céntrica a susținut că au fost implicate resurse de stat în decizia guvernului spaniol de a permite producătorilor să securitizeze drepturile lor de colectare. |
| --- | --- |

(48)

Céntrica a susținut opinia preliminară a Comisiei potrivit căreia măsurile spaniole privind deficitul au implicat un transfer de resurse de stat. De asemenea, Céntrica a susținut că au fost implicate resurse de stat în decizia guvernului spaniol de a permite producătorilor să securitizeze drepturile lor de colectare.

| (49) | ACIE, Asociația furnizorilor independenți de energie, estimează că costurile de achiziționare a energiei electrice, luate ca referință pentru tarifele reglementate în 2005, au fost cu 68 % mai mici decât costurile efective suportate de furnizori în momentul achiziționării de energie electrică de pe piața cu ridicata. ACIE a subliniat repercusiunile severe pe care deficitul tarifar pentru 2005 le-a avut asupra furnizorilor independenți. Potrivit ACIE, furnizorii de pe piața liberă s-au supus unor costuri de achiziționare similare cu cele ale distribuitorilor. De asemenea, aceștia au fost obligați de facto să se adapteze la nivelul tarifului total stabilit de guvern pentru fiecare categorie de clienți deoarece, în caz contrar, nu ar fi reușit să atragă noi clienți sau să îi păstreze pe cei existenți. ACIE subliniază, în special, faptul că, la începutul anului 2005, membrii săi au încheiat contracte pe baza previziunilor guvernului cu privire la prețurile cu ridicata și că, ulterior, aceștia au trebuit să onoreze contractele respective, inclusiv în cazul în care acestea s-au dovedit a fi neprofitabile. Ca urmare, furnizorii independenți au înregistrat pierderi. Céntrica estimează că, în 2005, a înregistrat pierderi de 10 milioane EUR. Potrivit ACIE, mai mulți furnizori, inclusiv Saltea Comercial, Electranorte, CYD Energia și RWE, au fost forțați să iasă de pe piață. |
| --- | --- |

(49)

ACIE, Asociația furnizorilor independenți de energie, estimează că costurile de achiziționare a energiei electrice, luate ca referință pentru tarifele reglementate în 2005, au fost cu 68 % mai mici decât costurile efective suportate de furnizori în momentul achiziționării de energie electrică de pe piața cu ridicata. ACIE a subliniat repercusiunile severe pe care deficitul tarifar pentru 2005 le-a avut asupra furnizorilor independenți. Potrivit ACIE, furnizorii de pe piața liberă s-au supus unor costuri de achiziționare similare cu cele ale distribuitorilor. De asemenea, aceștia au fost obligați de facto să se adapteze la nivelul tarifului total stabilit de guvern pentru fiecare categorie de clienți deoarece, în caz contrar, nu ar fi reușit să atragă noi clienți sau să îi păstreze pe cei existenți. ACIE subliniază, în special, faptul că, la începutul anului 2005, membrii săi au încheiat contracte pe baza previziunilor guvernului cu privire la prețurile cu ridicata și că, ulterior, aceștia au trebuit să onoreze contractele respective, inclusiv în cazul în care acestea s-au dovedit a fi neprofitabile. Ca urmare, furnizorii independenți au înregistrat pierderi. Céntrica estimează că, în 2005, a înregistrat pierderi de 10 milioane EUR. Potrivit ACIE, mai mulți furnizori, inclusiv Saltea Comercial, Electranorte, CYD Energia și RWE, au fost forțați să iasă de pe piață.

OBSERVAȚII DIN PARTEA UTILIZATORILOR MARI CONSUMATORI DE ENERGIE

| (50) | Utilizatorii mari consumatori de energie au participat la procedură prin intermediul asociației lor AEGE (Asociación de Empresas con Gran consumo de energia). Unii dintre aceștia (Asturiana de Zinc, Ferroatlántica și Alcoa) au participat, de asemenea, în mod individual. Alcoa este un producător de aluminiu care operează trei unități de producție din Spania, situate în San Ciprián, La Coruña și Avilés, care au beneficiat de tariful total G4 (tarif cu opțiunea de întrerupere a aprovizionării, rezervat utilizatorilor mari consumatori de energie) în 2005. Ferroatlántica este un producător de aluminiu și de aliaje de fier care a beneficiat de tariful 3.4 cu opțiunea de întrerupere a aprovizionării. Asturiana de Zinc este un producător de zinc care a beneficiat de tariful G4 pentru uzina sa din San Juan de Nieva. |
| --- | --- |

(50)

Utilizatorii mari consumatori de energie au participat la procedură prin intermediul asociației lor AEGE (Asociación de Empresas con Gran consumo de energia). Unii dintre aceștia (Asturiana de Zinc, Ferroatlántica și Alcoa) au participat, de asemenea, în mod individual. Alcoa este un producător de aluminiu care operează trei unități de producție din Spania, situate în San Ciprián, La Coruña și Avilés, care au beneficiat de tariful total G4 (tarif cu opțiunea de întrerupere a aprovizionării, rezervat utilizatorilor mari consumatori de energie) în 2005. Ferroatlántica este un producător de aluminiu și de aliaje de fier care a beneficiat de tariful 3.4 cu opțiunea de întrerupere a aprovizionării. Asturiana de Zinc este un producător de zinc care a beneficiat de tariful G4 pentru uzina sa din San Juan de Nieva.

| (51) | În observațiile acestora, utilizatorii mari consumatori de energie contestă concluzia Comisiei potrivit căreia tarifele industriale (G4 și alte tarife cu opțiunea de întrerupere a aprovizionării) constituie ajutor de stat, argumentând că tarifele nu au conferit niciun avantaj economic, nu au implicat resurse de stat și nu au afectat concurența și schimburile comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

(51)

În observațiile acestora, utilizatorii mari consumatori de energie contestă concluzia Comisiei potrivit căreia tarifele industriale (G4 și alte tarife cu opțiunea de întrerupere a aprovizionării) constituie ajutor de stat, argumentând că tarifele nu au conferit niciun avantaj economic, nu au implicat resurse de stat și nu au afectat concurența și schimburile comerciale dintre statele membre.

Lipsa avantajului economic

| (52) | În opinia utilizatorilor mari consumatori de energie, criteriul de referință utilizat în decizia de inițiere pentru a se stabili existența unui avantaj este incorect. Comisia a comparat tarifele industriale cu media prețului de pe piața cu ridicata (prețul pool), care a fost considerat reprezentativă pentru costul pe care întreprinderile respective l-ar fi plătit pe piață în condiții normale. Întrucât tarifele industriale s-au dovedit a fi mai mici decât prețul pool, în decizia de inițiere s-a ajuns la concluzia că tarifele au conferit un avantaj economic beneficiarilor lor. |
| --- | --- |

(52)

În opinia utilizatorilor mari consumatori de energie, criteriul de referință utilizat în decizia de inițiere pentru a se stabili existența unui avantaj este incorect. Comisia a comparat tarifele industriale cu media prețului de pe piața cu ridicata (prețul pool), care a fost considerat reprezentativă pentru costul pe care întreprinderile respective l-ar fi plătit pe piață în condiții normale. Întrucât tarifele industriale s-au dovedit a fi mai mici decât prețul pool, în decizia de inițiere s-a ajuns la concluzia că tarifele au conferit un avantaj economic beneficiarilor lor.

| (53) | Utilizatorii mari consumatori de energie susțin că acest grup de furnizori (pool) reprezintă o piață la vedere în care energia electrică este comercializată în fiecare oră pentru ziua următoare. Potrivit utilizatorilor mari consumatori de energie, fondul suferă de anumite deficiențe care îi afectează eficiența și competitivitatea. În consecință, prețurile pool nu reflectă cu exactitate costurile de producție marginale și, prin urmare, nu reflectă o situație concurențială perfectă. Marii utilizatori finali, care consumă cantități mari de energie electrică și au un profil de consum constant, nu cumpără de la o un grup de furnizori (pool) de energie electrică, ci, de regulă, încheie contracte bilaterale cu furnizorii de energie electrică. Acest lucru este confirmat de raportul OMEL pe 2005, care arată că doar șapte dintre utilizatorii eligibili, reprezentând 5 % din energia electrică comercializată, au achiziționat energie electrică direct de la un grup de furnizori (pool). |
| --- | --- |

(53)

Utilizatorii mari consumatori de energie susțin că acest grup de furnizori (pool) reprezintă o piață la vedere în care energia electrică este comercializată în fiecare oră pentru ziua următoare. Potrivit utilizatorilor mari consumatori de energie, fondul suferă de anumite deficiențe care îi afectează eficiența și competitivitatea. În consecință, prețurile pool nu reflectă cu exactitate costurile de producție marginale și, prin urmare, nu reflectă o situație concurențială perfectă. Marii utilizatori finali, care consumă cantități mari de energie electrică și au un profil de consum constant, nu cumpără de la o un grup de furnizori (pool) de energie electrică, ci, de regulă, încheie contracte bilaterale cu furnizorii de energie electrică. Acest lucru este confirmat de raportul OMEL pe 2005, care arată că doar șapte dintre utilizatorii eligibili, reprezentând 5 % din energia electrică comercializată, au achiziționat energie electrică direct de la un grup de furnizori (pool).

| (54) | În orice caz, chiar presupunând că prețurile înregistrate în cadrul unui grup de furnizori ar putea fi considerate un reper valabil, nu ar fi corect să se utilizeze prețul mediu cu ridicata în 2005, astfel cum a făcut Comisia, dat fiind că prețul mediu reflectă cererea de energie electrică a furnizorilor care au deservit un portofoliu variat de utilizatori finali, inclusiv gospodării și întreprinderi mici. Potrivit AEGE, Ferroatlántica și Asturiana de Zinc, o valoare de referință adecvată ar fi prețul minim înregistrat de un grup de furnizori în 2005, și anume 18,36 EUR/MWh, deoarece acest preț ar reflecta condițiile de piață cele mai competitive în cadrul grupului de furnizori respectiv (atunci când producătorii oferă energie electrică la un preț echivalent cu costurile lor marginale). Marii consumatori industriali nu se află într-o situație comparabilă cu cea a altor utilizatori finali, în special cu cea a gospodăriilor. Prin urmare, media prețului pool nu ar fi valoarea de referință corespunzătoare. Potrivit Alcoa, Comisia ar trebui, în schimb, să compare tarifele contestate cu prețurile contractate bilateral de către marii utilizatori finali. |
| --- | --- |

(54)

În orice caz, chiar presupunând că prețurile înregistrate în cadrul unui grup de furnizori ar putea fi considerate un reper valabil, nu ar fi corect să se utilizeze prețul mediu cu ridicata în 2005, astfel cum a făcut Comisia, dat fiind că prețul mediu reflectă cererea de energie electrică a furnizorilor care au deservit un portofoliu variat de utilizatori finali, inclusiv gospodării și întreprinderi mici. Potrivit AEGE, Ferroatlántica și Asturiana de Zinc, o valoare de referință adecvată ar fi prețul minim înregistrat de un grup de furnizori în 2005, și anume 18,36 EUR/MWh, deoarece acest preț ar reflecta condițiile de piață cele mai competitive în cadrul grupului de furnizori respectiv (atunci când producătorii oferă energie electrică la un preț echivalent cu costurile lor marginale). Marii consumatori industriali nu se află într-o situație comparabilă cu cea a altor utilizatori finali, în special cu cea a gospodăriilor. Prin urmare, media prețului pool nu ar fi valoarea de referință corespunzătoare. Potrivit Alcoa, Comisia ar trebui, în schimb, să compare tarifele contestate cu prețurile contractate bilateral de către marii utilizatori finali.

| (55) | Alcoa a furnizat un exemplu de preț de piață bilateral și a indicat că cele trei uzine de aluminiu au beneficiat întotdeauna de tariful G4. Cu toate acestea, Alcoa deține, de asemenea, o uzină de bauxită (Alúmina Española), pentru care un contract bilateral a fost încheiat cu un furnizor la sfârșitul anului 2004. Contractul a fost încheiat pe o perioadă de doi ani, cu posibilitatea de prelungire pentru încă un an. Cele trei uzine de aluminiu au aceleași profil de consum constant ca uzinele de bauxită. Cu toate acestea, acestea din urmă consumă semnificativ mai puțin curent electric (0,35 TWh față de 1,3 TWh la uzinele din Avilés și La Coruña, și 3,4 TWh la uzina din San Ciprián). Prețul mediu convenit în baza contractului era de 34,45 EUR/MWh (inclusiv costul moratoriului nuclear, cheltuielile de acces la rețea și alte cheltuieli accesorii). Prețul a fost obținut pe baza unei oferte concurențiale, ofertele furnizorilor situându-se într-un interval de cinci euro unele față de altele. |
| --- | --- |

(55)

Alcoa a furnizat un exemplu de preț de piață bilateral și a indicat că cele trei uzine de aluminiu au beneficiat întotdeauna de tariful G4. Cu toate acestea, Alcoa deține, de asemenea, o uzină de bauxită (Alúmina Española), pentru care un contract bilateral a fost încheiat cu un furnizor la sfârșitul anului 2004. Contractul a fost încheiat pe o perioadă de doi ani, cu posibilitatea de prelungire pentru încă un an. Cele trei uzine de aluminiu au aceleași profil de consum constant ca uzinele de bauxită. Cu toate acestea, acestea din urmă consumă semnificativ mai puțin curent electric (0,35 TWh față de 1,3 TWh la uzinele din Avilés și La Coruña, și 3,4 TWh la uzina din San Ciprián). Prețul mediu convenit în baza contractului era de 34,45 EUR/MWh (inclusiv costul moratoriului nuclear, cheltuielile de acces la rețea și alte cheltuieli accesorii). Prețul a fost obținut pe baza unei oferte concurențiale, ofertele furnizorilor situându-se într-un interval de cinci euro unele față de altele.

| (56) | Potrivit Alcoa, diferența dintre acest preț bilateral (34,45 EUR/MWh) și tariful G4 (23,9 EUR/MWh) poate fi explicată prin factori obiectivi. În special, utilizatorii tarifului G4 fac obiectul unor restricții normative care nu se aplică contractelor bilaterale, cum ar fi obligația de a utiliza toată puterea contractată în cadrul tarifului G4 (făcând obiectul unor sancțiuni), cerința de a deține echipament de control al tensiunii, precum și cerința de a plăti în termen de 20 de zile (în timp ce contractele bilaterale au condiții mai bune de plată). |
| --- | --- |

(56)

Potrivit Alcoa, diferența dintre acest preț bilateral (34,45 EUR/MWh) și tariful G4 (23,9 EUR/MWh) poate fi explicată prin factori obiectivi. În special, utilizatorii tarifului G4 fac obiectul unor restricții normative care nu se aplică contractelor bilaterale, cum ar fi obligația de a utiliza toată puterea contractată în cadrul tarifului G4 (făcând obiectul unor sancțiuni), cerința de a deține echipament de control al tensiunii, precum și cerința de a plăti în termen de 20 de zile (în timp ce contractele bilaterale au condiții mai bune de plată).

| (57) | Prin urmare, Alcoa concluzionează că un preț de piață ipotetic aplicabil celor trei uzine de aluminiu ar fi cu mult sub valoarea de 34,45 EUR/MWh din cauza nivelului de consum mai ridicat al uzinelor respective. De asemenea, dacă se consideră o marjă de profit medie de 10 EUR/MWh, costul net al furnizării de energie electrică pentru uzina de bauxită ar fi de 24,25 EUR/MWh, ceea ce este foarte apropiat de tariful total G4. |
| --- | --- |

(57)

Prin urmare, Alcoa concluzionează că un preț de piață ipotetic aplicabil celor trei uzine de aluminiu ar fi cu mult sub valoarea de 34,45 EUR/MWh din cauza nivelului de consum mai ridicat al uzinelor respective. De asemenea, dacă se consideră o marjă de profit medie de 10 EUR/MWh, costul net al furnizării de energie electrică pentru uzina de bauxită ar fi de 24,25 EUR/MWh, ceea ce este foarte apropiat de tariful total G4.

| (58) | Ferroatlántica a subliniat că decizia de inițiere a prezentat în mod eronat tariful reglementat 3.4 utilizat în 2005, incluzând în mod eronat reduceri în tariful de bază și comparându-l cu o taxă de acces de zece ori mai mare decât cea aplicabilă (și decât cea a consumatorilor foarte mari). De asemenea, Ferroatlántica a furnizat dovezi cu privire la faptul că, în timp ce prețul de piață mediu lunar în 2004 pentru contracte forward pentru furnizarea de energie electrică în 2005 a fost de 31,68 EUR/MWh, acest preț a fost de 31,05 EUR/MWh în decembrie 2004. Aceasta ar însemna că o întreprindere ar fi obținut furnizarea de energie electrică de bază în 2005 la prețul respectiv în momentul în care au fost stabilite tarifele reglementate. După adăugarea „serviciilor suplimentare” (3,92 EUR/MWh) și a tarifului de acces relevant (1,70 EUR/MWh), un utilizator industrial ar fi obținut un preț de piață de 36,67 EUR/MWh, care este inferior sumei de 56,11 EUR/MWh a tarifului 3.4 aplicabil marilor utilizatori consumatori de energie. |
| --- | --- |

(58)

Ferroatlántica a subliniat că decizia de inițiere a prezentat în mod eronat tariful reglementat 3.4 utilizat în 2005, incluzând în mod eronat reduceri în tariful de bază și comparându-l cu o taxă de acces de zece ori mai mare decât cea aplicabilă (și decât cea a consumatorilor foarte mari). De asemenea, Ferroatlántica a furnizat dovezi cu privire la faptul că, în timp ce prețul de piață mediu lunar în 2004 pentru contracte forward pentru furnizarea de energie electrică în 2005 a fost de 31,68 EUR/MWh, acest preț a fost de 31,05 EUR/MWh în decembrie 2004. Aceasta ar însemna că o întreprindere ar fi obținut furnizarea de energie electrică de bază în 2005 la prețul respectiv în momentul în care au fost stabilite tarifele reglementate. După adăugarea „serviciilor suplimentare” (3,92 EUR/MWh) și a tarifului de acces relevant (1,70 EUR/MWh), un utilizator industrial ar fi obținut un preț de piață de 36,67 EUR/MWh, care este inferior sumei de 56,11 EUR/MWh a tarifului 3.4 aplicabil marilor utilizatori consumatori de energie.

| (59) | De fapt, alte reduceri ale tarifului au remunerat capacitatea de a oferi servicii de gestionare a cererii și acceptarea acestor servicii în beneficiul sistemului. În acest sens, Ferroatlántica adaugă faptul că reducerea tarifară reflectă diferite servicii prestate, și anume, discriminarea orară (consumul de noapte și de weekend), întreruptibilitatea (acceptarea întreruperii furnizării la cererea operatorului de rețea), sezonalitatea (concentrarea furnizării în lunile cu cerere scăzută) și gestionarea energiei reactive. Numai aceste reduceri, care erau variabile și stabilite prin reglementări din 1995, iar nu nivelul de tarif reglementat, explică și, în opinia Ferroatlántica, justifică scăderea prețului la energie electrică plătit în 2005. |
| --- | --- |

(59)

De fapt, alte reduceri ale tarifului au remunerat capacitatea de a oferi servicii de gestionare a cererii și acceptarea acestor servicii în beneficiul sistemului. În acest sens, Ferroatlántica adaugă faptul că reducerea tarifară reflectă diferite servicii prestate, și anume, discriminarea orară (consumul de noapte și de weekend), întreruptibilitatea (acceptarea întreruperii furnizării la cererea operatorului de rețea), sezonalitatea (concentrarea furnizării în lunile cu cerere scăzută) și gestionarea energiei reactive. Numai aceste reduceri, care erau variabile și stabilite prin reglementări din 1995, iar nu nivelul de tarif reglementat, explică și, în opinia Ferroatlántica, justifică scăderea prețului la energie electrică plătit în 2005.

| (60) | Utilizatorii mari consumatori de energie contestă afirmația din decizia de inițiere potrivit căreia avantajul nu este proporțional cu volumele consumate și are tendința de a crește pentru marii consumatori de energie. În această privință, utilizatorii mari consumatori de energie afirmă, de exemplu, că s-a confirmat de către CNE că nivelul tarifului G4 ar fi trebuit să fie și mai scăzut. Utilizatorii mari consumatori de energie iau act de faptul că, în cadrul tarifului G4 sau 3.4, consumatorii mari au consumat de câteva mii de ori mai multă energie electrică decât consumatorii medii de înaltă tensiune, plătind, în același timp, de trei ori mai puțin decât aceștia. |
| --- | --- |

(60)

Utilizatorii mari consumatori de energie contestă afirmația din decizia de inițiere potrivit căreia avantajul nu este proporțional cu volumele consumate și are tendința de a crește pentru marii consumatori de energie. În această privință, utilizatorii mari consumatori de energie afirmă, de exemplu, că s-a confirmat de către CNE că nivelul tarifului G4 ar fi trebuit să fie și mai scăzut. Utilizatorii mari consumatori de energie iau act de faptul că, în cadrul tarifului G4 sau 3.4, consumatorii mari au consumat de câteva mii de ori mai multă energie electrică decât consumatorii medii de înaltă tensiune, plătind, în același timp, de trei ori mai puțin decât aceștia.

| (61) | De asemenea, ar fi normal ca marii consumatori de energie să obțină o reducere unitară mai mare cu privire la preț. În acest sens, utilizatorii mari consumatori de energie electrică afirmă că este discutabilă concluzia potrivit căreia tarifele industriale au implicat un avantaj. Aceștia subliniază faptul că, în orice caz, Comisiei îi revine sarcina de a furniza dovezi concludente cu privire la existența unui astfel de avantaj. |
| --- | --- |

(61)

De asemenea, ar fi normal ca marii consumatori de energie să obțină o reducere unitară mai mare cu privire la preț. În acest sens, utilizatorii mari consumatori de energie electrică afirmă că este discutabilă concluzia potrivit căreia tarifele industriale au implicat un avantaj. Aceștia subliniază faptul că, în orice caz, Comisiei îi revine sarcina de a furniza dovezi concludente cu privire la existența unui astfel de avantaj.

| (62) | De asemenea, Alcoa a indicat că prețul plătit de Alcoa în Spania a fost aproape identic cu prețul mediu ponderat plătit de uzinele de aluminiu din UE și a fost chiar mai mare decât prețul mediu ponderat plătit în SEE. |
| --- | --- |

(62)

De asemenea, Alcoa a indicat că prețul plătit de Alcoa în Spania a fost aproape identic cu prețul mediu ponderat plătit de uzinele de aluminiu din UE și a fost chiar mai mare decât prețul mediu ponderat plătit în SEE.

Absența resurselor de stat

| (63) | Utilizatorii mari consumatori de energie afirmă că ei sunt cei care au plătit tarife industriale direct către distribuitori, fără ca fondurile să fie sub controlul statului și, prin urmare, în conformitate cu jurisprudența PreussenElektra, o astfel de măsură nu ar implica resurse de stat. |
| --- | --- |

(63)

Utilizatorii mari consumatori de energie afirmă că ei sunt cei care au plătit tarife industriale direct către distribuitori, fără ca fondurile să fie sub controlul statului și, prin urmare, în conformitate cu jurisprudența PreussenElektra, o astfel de măsură nu ar implica resurse de stat.

| (64) | Utilizatorii mari consumatori de energie susțin că a existat un interval de timp între stabilirea tarifelor, care a avut loc la sfârșitul anului 2004, și adoptarea mecanismului de recuperare a deficitului din partea consumatorilor, care nu a avut loc până în iunie 2006. În decizia de inițiere, Comisia a susținut că au fost implicate resurse de stat din cauza introducerii suprataxei în facturile utilizatorilor, aceasta fiind calificată drept taxă parafiscală. Marii utilizatori consumatori de energie susțin că, în cazul în care această ipoteză este acceptată, o măsură care nu a constituit un ajutor în 2005 ar deveni ajutor (ex post) în 2006. Aceasta ar contraveni principiilor fundamentale ale legislației UE, cum ar fi securitatea juridică și încrederea legitimă. Utilizatorii mari consumatori de energie subliniază faptul că încadrarea unei măsuri drept ajutor depinde doar de circumstanțele existente la momentul adoptării sale și nu poate depinde de evenimente viitoare, în special în cazul în care acestea nu sunt, în mod rezonabil, previzibile. Aceștia citează concluziile avocatului general Jacobs în cauza van Calster  (14): „situația ar trebui să fie evaluată la data inițială de introducere a taxelor, neputându-se efectua o modificare în mod retroactiv”. |
| --- | --- |

(64)

Utilizatorii mari consumatori de energie susțin că a existat un interval de timp între stabilirea tarifelor, care a avut loc la sfârșitul anului 2004, și adoptarea mecanismului de recuperare a deficitului din partea consumatorilor, care nu a avut loc până în iunie 2006. În decizia de inițiere, Comisia a susținut că au fost implicate resurse de stat din cauza introducerii suprataxei în facturile utilizatorilor, aceasta fiind calificată drept taxă parafiscală. Marii utilizatori consumatori de energie susțin că, în cazul în care această ipoteză este acceptată, o măsură care nu a constituit un ajutor în 2005 ar deveni ajutor (ex post) în 2006. Aceasta ar contraveni principiilor fundamentale ale legislației UE, cum ar fi securitatea juridică și încrederea legitimă. Utilizatorii mari consumatori de energie subliniază faptul că încadrarea unei măsuri drept ajutor depinde doar de circumstanțele existente la momentul adoptării sale și nu poate depinde de evenimente viitoare, în special în cazul în care acestea nu sunt, în mod rezonabil, previzibile. Aceștia citează concluziile avocatului general Jacobs în cauza van Calster  (14): „situația ar trebui să fie evaluată la data inițială de introducere a taxelor, neputându-se efectua o modificare în mod retroactiv”.

| (65) | Utilizatorii mari consumatori de energie susțin că tarifele reglementate în 2005 nu au constituit ajutor de stat în 2005. Întreprinderile în cauză subliniază faptul că, în aceste condiții, analiza mecanismului de finanțare nu este relevantă, întrucât acesta nu a fost introdus până în 2006. Evaluarea modului de finanțare ar fi relevantă doar dacă măsura ar reprezenta ajutor de stat încă de la început. Întrucât tarifele nu au inclus un ajutor, marii utilizatori consumatori de energie consideră că nu se poate invoca de către Comisie suprataxa pentru a ajunge la concluzia contrară. |
| --- | --- |

(65)

Utilizatorii mari consumatori de energie susțin că tarifele reglementate în 2005 nu au constituit ajutor de stat în 2005. Întreprinderile în cauză subliniază faptul că, în aceste condiții, analiza mecanismului de finanțare nu este relevantă, întrucât acesta nu a fost introdus până în 2006. Evaluarea modului de finanțare ar fi relevantă doar dacă măsura ar reprezenta ajutor de stat încă de la început. Întrucât tarifele nu au inclus un ajutor, marii utilizatori consumatori de energie consideră că nu se poate invoca de către Comisie suprataxa pentru a ajunge la concluzia contrară.

| (66) | Utilizatorii mari consumatori de energie susțin, de asemenea, că, în cazul unor taxe parafiscale, modul de finanțare al unei măsuri este relevant, în orice caz, numai pentru evaluarea ajutoarelor de stat, atunci când taxa aferentă este "destinată ajutorului", și anume, în cazul în care există o legătură directă și imediată între măsură și finanțarea sa (15). Marii utilizatori consumatori de energie neagă existența unei astfel de legături, întrucât suprataxa a fost concepută pentru a acoperi un deficit care a apărut în timpul decontării activităților reglementate, care se referea nu numai la furnizarea de energie electrică la tarife reglementate, ci și la alte costuri ale sistemului. Prin urmare, suprataxa nu a fost alocată pentru a acoperi pierderile cauzate de furnizarea la tarife reglementate. În al doilea rând, nu a existat nicio legătură directă sau indirectă între nivelul tarifelor și suprataxa aplicată, întrucât tariful stabilit în 2004 a fost necondiționat (nefăcând obiectul unor ajustări suplimentare în anii următori). |
| --- | --- |

(66)

Utilizatorii mari consumatori de energie susțin, de asemenea, că, în cazul unor taxe parafiscale, modul de finanțare al unei măsuri este relevant, în orice caz, numai pentru evaluarea ajutoarelor de stat, atunci când taxa aferentă este "destinată ajutorului", și anume, în cazul în care există o legătură directă și imediată între măsură și finanțarea sa (15). Marii utilizatori consumatori de energie neagă existența unei astfel de legături, întrucât suprataxa a fost concepută pentru a acoperi un deficit care a apărut în timpul decontării activităților reglementate, care se referea nu numai la furnizarea de energie electrică la tarife reglementate, ci și la alte costuri ale sistemului. Prin urmare, suprataxa nu a fost alocată pentru a acoperi pierderile cauzate de furnizarea la tarife reglementate. În al doilea rând, nu a existat nicio legătură directă sau indirectă între nivelul tarifelor și suprataxa aplicată, întrucât tariful stabilit în 2004 a fost necondiționat (nefăcând obiectul unor ajustări suplimentare în anii următori).

| (67) | Utilizatorii mari consumatori de energie susțin, de asemenea, că suprataxa nu a constituit o taxă parafiscală sau o taxă deoarece aceasta nu era de natură fiscală în conformitate cu legislația spaniolă. Măsurile fiscale sunt utilizate pentru a finanța cheltuielile publice, în timp ce, în cazul de față, obiectivul suprataxei era de a recupera un deficit care fusese suportat de către operatorii (distribuitorii) privați care desfășoară activități reglementate în cadrul sistemului de energie electrică. În conformitate cu Constituția spaniolă, o nouă măsură fiscală poate fi introdusă numai printr-o lege (și nu printr-un decret-lege). De asemenea, statul nu deține, nici nu are puterea de a dispune de încasările din suprataxă, astfel de fonduri fiind transferate către un cont de depozit administrat de CNE și neputând fi însușite de stat. Procesul de decontare este complet automat, iar CNE nu dispune de nicio marjă de apreciere, autonomie sau control asupra destinației sau asupra valorii fondurilor care trebuie decontate pentru diferiții actori. |
| --- | --- |

(67)

Utilizatorii mari consumatori de energie susțin, de asemenea, că suprataxa nu a constituit o taxă parafiscală sau o taxă deoarece aceasta nu era de natură fiscală în conformitate cu legislația spaniolă. Măsurile fiscale sunt utilizate pentru a finanța cheltuielile publice, în timp ce, în cazul de față, obiectivul suprataxei era de a recupera un deficit care fusese suportat de către operatorii (distribuitorii) privați care desfășoară activități reglementate în cadrul sistemului de energie electrică. În conformitate cu Constituția spaniolă, o nouă măsură fiscală poate fi introdusă numai printr-o lege (și nu printr-un decret-lege). De asemenea, statul nu deține, nici nu are puterea de a dispune de încasările din suprataxă, astfel de fonduri fiind transferate către un cont de depozit administrat de CNE și neputând fi însușite de stat. Procesul de decontare este complet automat, iar CNE nu dispune de nicio marjă de apreciere, autonomie sau control asupra destinației sau asupra valorii fondurilor care trebuie decontate pentru diferiții actori.

| (68) | Potrivit utilizatorilor mari consumatori de energie, acest lucru a fost confirmat de Comisie în decizia sa privind costurile irecuperabile spaniole (16), care precizează că „transferul sumelor prin intermediul CNE este, în esență, în scopuri contabile” și nu concluzionează că măsura implică resurse de stat. |
| --- | --- |

(68)

Potrivit utilizatorilor mari consumatori de energie, acest lucru a fost confirmat de Comisie în decizia sa privind costurile irecuperabile spaniole (16), care precizează că „transferul sumelor prin intermediul CNE este, în esență, în scopuri contabile” și nu concluzionează că măsura implică resurse de stat.

| (69) | Utilizatorii mari consumatori de energie susțin că această situație este identică cu scenariul „costurilor irecuperabile” deoarece, în ambele cazuri, guvernul a introdus o suprataxă care vizează compensarea costurilor permanente ale sistemului. Această linie a fost confirmată, de asemenea, într-unul din cazurile care implică Regatul Unit (17). |
| --- | --- |

(69)

Utilizatorii mari consumatori de energie susțin că această situație este identică cu scenariul „costurilor irecuperabile” deoarece, în ambele cazuri, guvernul a introdus o suprataxă care vizează compensarea costurilor permanente ale sistemului. Această linie a fost confirmată, de asemenea, într-unul din cazurile care implică Regatul Unit (17).

Niciun impact asupra concurenței și asupra schimburilor comerciale

| (70) | Asturiana de Zinc și Alcoa susțin că, având în vedere caracteristicile specifice ale piețelor de aluminiu și de zinc, o măsură privind prețul energiei electrice utilizate în producerea acestor metale poate să nu aibă niciun impact asupra comerțului la nivelul UE, întrucât metalele reprezintă mărfuri, iar prețurile acestora sunt stabilite la nivel mondial pe Bursa de metale din Londra (London Metal Exchange). În aceste circumstanțe, variațiile costurilor de producție locală nu au ca rezultat diferențe în prețurile de pe piața mondială. |
| --- | --- |

(70)

Asturiana de Zinc și Alcoa susțin că, având în vedere caracteristicile specifice ale piețelor de aluminiu și de zinc, o măsură privind prețul energiei electrice utilizate în producerea acestor metale poate să nu aibă niciun impact asupra comerțului la nivelul UE, întrucât metalele reprezintă mărfuri, iar prețurile acestora sunt stabilite la nivel mondial pe Bursa de metale din Londra (London Metal Exchange). În aceste circumstanțe, variațiile costurilor de producție locală nu au ca rezultat diferențe în prețurile de pe piața mondială.

| (71) | Cele două întreprinderi susțin că există un deficit de producție în creștere în Uniunea Europeană pentru aluminiu și zinc, cererea fiind satisfăcută din ce în ce mai mult de exporturile din alte state din afara UE. |
| --- | --- |

(71)

Cele două întreprinderi susțin că există un deficit de producție în creștere în Uniunea Europeană pentru aluminiu și zinc, cererea fiind satisfăcută din ce în ce mai mult de exporturile din alte state din afara UE.

| (72) | Dacă industriile de aluminiu și de zinc ar dispărea din Spania, niciun nou operator din cadrul UE nu ar interveni, întrucât uzinele (de aluminiu) din UE funcționează deja la capacitate maximă și niciun producător existent sau nou intrat pe piață nu ar fi stimulat să sporească capacitatea, dat fiind că perspectivele pe termen lung sunt incerte în ceea ce privește disponibilitatea viitoare de energie convenabilă. Prin urmare, deficitul ar fi acoperit exclusiv din importuri. |
| --- | --- |

(72)

Dacă industriile de aluminiu și de zinc ar dispărea din Spania, niciun nou operator din cadrul UE nu ar interveni, întrucât uzinele (de aluminiu) din UE funcționează deja la capacitate maximă și niciun producător existent sau nou intrat pe piață nu ar fi stimulat să sporească capacitatea, dat fiind că perspectivele pe termen lung sunt incerte în ceea ce privește disponibilitatea viitoare de energie convenabilă. Prin urmare, deficitul ar fi acoperit exclusiv din importuri.

| (73) | De asemenea, Alcoa afirmă că interesele altor producători europeni nu sunt amenințate de tarife, întrucât aceștia dispun de energie electrică la un preț care este identic cu prețul mediu plătit de alți producători de aluminiu în UE-25. |
| --- | --- |

(73)

De asemenea, Alcoa afirmă că interesele altor producători europeni nu sunt amenințate de tarife, întrucât aceștia dispun de energie electrică la un preț care este identic cu prețul mediu plătit de alți producători de aluminiu în UE-25.

Chiar dacă tarifele industriale întreruptibile constituie ajutor de stat, acesta ar fi „ajutor existent”

| (74) | Utilizatorii mari consumatori de energie susțin că tarifele contestate existau deja înainte de aderarea Spaniei la UE. |
| --- | --- |

(74)

Utilizatorii mari consumatori de energie susțin că tarifele contestate existau deja înainte de aderarea Spaniei la UE.

| (75) | Deși denumirea „tarif G4” a fost introdusă în mod oficial prin Ordinul ministerial din 6 martie 1986, acesta exista deja de facto înainte de 1 ianuarie 1986, data aderării Spaniei la UE, corespunzând fostului „tarif industrial cu utilizare prelungită I” instituit prin Ordinul ministerial din 14 octombrie 1983, și anume, înainte de aderarea Spaniei. Toți utilizatorii finali de energie electrică care beneficiază de tariful industrial I sunt comutați automat către tariful G4, care este, de facto, același tarif, dar sub o altă denumire. |
| --- | --- |

(75)

Deși denumirea „tarif G4” a fost introdusă în mod oficial prin Ordinul ministerial din 6 martie 1986, acesta exista deja de facto înainte de 1 ianuarie 1986, data aderării Spaniei la UE, corespunzând fostului „tarif industrial cu utilizare prelungită I” instituit prin Ordinul ministerial din 14 octombrie 1983, și anume, înainte de aderarea Spaniei. Toți utilizatorii finali de energie electrică care beneficiază de tariful industrial I sunt comutați automat către tariful G4, care este, de facto, același tarif, dar sub o altă denumire.

| (76) | Celelalte tarife întreruptibile sunt prevăzute, de asemenea, în mod explicit în Ordinul ministerial din 1983. |
| --- | --- |

(76)

Celelalte tarife întreruptibile sunt prevăzute, de asemenea, în mod explicit în Ordinul ministerial din 1983.

| (77) | De asemenea, potrivit utilizatorilor mari consumatori de energie, măsura ar constitui ajutor existent în temeiul articolului 15 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (18), ca urmare a expirării termenului de prescripție de 10 ani. |
| --- | --- |

(77)

De asemenea, potrivit utilizatorilor mari consumatori de energie, măsura ar constitui ajutor existent în temeiul articolului 15 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (18), ca urmare a expirării termenului de prescripție de 10 ani.

Recuperarea ar fi împiedicată de încrederea legitimă

| (78) | Utilizatorii mari consumatori de energie susțin că, inclusiv presupunând că tarifele nu ar putea fi considerate ajutoare existente, recuperarea ar fi împiedicată de principiul încrederii legitime. Pe parcursul anului 2005, tarifele au reprezentat o plată directă între operatorii privați. Utilizatorii nu ar fi putut anticipa că tarifele stabilite în decembrie 2004 ar deveni ajutor în temeiul unei măsuri guvernamentale adoptate în iunie 2006. Niciun operator economic, oricât de prudent, nu s-ar fi putut aștepta la o astfel de schimbare în situația sa juridică. Prin urmare, utilizatorii au încredere legitimă în faptul că tarifele nu implică ajutor de stat. |
| --- | --- |

(78)

Utilizatorii mari consumatori de energie susțin că, inclusiv presupunând că tarifele nu ar putea fi considerate ajutoare existente, recuperarea ar fi împiedicată de principiul încrederii legitime. Pe parcursul anului 2005, tarifele au reprezentat o plată directă între operatorii privați. Utilizatorii nu ar fi putut anticipa că tarifele stabilite în decembrie 2004 ar deveni ajutor în temeiul unei măsuri guvernamentale adoptate în iunie 2006. Niciun operator economic, oricât de prudent, nu s-ar fi putut aștepta la o astfel de schimbare în situația sa juridică. Prin urmare, utilizatorii au încredere legitimă în faptul că tarifele nu implică ajutor de stat.

OBSERVAȚIILE PREZENTATE DE GUVERNELE REGIONALE DIN GALICIA ȘI ASTURIAS

| (79) | În ceea ce privește eventualele ajutoare pentru utilizatorii mari consumatori de energie, guvernul regional din Galicia susține că s-a greșit în utilizarea de către Comisie a prețului pool ca substitut pentru prețul de piață, întrucât, în mod normal, utilizatorii mari consumatori de energie încheie contracte pe termen lung în condiții mult mai bune. |
| --- | --- |

(79)

În ceea ce privește eventualele ajutoare pentru utilizatorii mari consumatori de energie, guvernul regional din Galicia susține că s-a greșit în utilizarea de către Comisie a prețului pool ca substitut pentru prețul de piață, întrucât, în mod normal, utilizatorii mari consumatori de energie încheie contracte pe termen lung în condiții mult mai bune.

| (80) | Dat fiind că liberalizarea pieței spaniole nu a fost încă finalizată și având în vedere, în special, absența unor contracte bilaterale între producători și marii consumatori de energie, guvernul regional din Galicia consideră că ar fi corect să se utilizeze ca referință costurile reale plătite de producători pentru a furniza energie clienților respectivi. O alternativă ar fi să se obțină un preț de referință pe baza literaturii tehnice [Wilson, 1993 (19) și Castro-Rodriguez (20), 1999], ținând seama fie de costul celei mai eficiente tehnologii care corespunde nevoilor specifice ale marilor utilizatori de energie, fie de costul mediu al energiei electrice în timpul diferitelor ore din zi. Diferența dintre un preț de referință astfel obținut și tarifele reglementate plătite în 2005 ar fi mult mai mică. De asemenea, guvernul regional din Galicia susține că, în orice caz, toți utilizatorii spanioli, inclusiv utilizatorii mari consumatori de energie, vor rambursa, în timp, deficitul cauzat de scăderea tarifelor aplicată în 2005. |
| --- | --- |

(80)

Dat fiind că liberalizarea pieței spaniole nu a fost încă finalizată și având în vedere, în special, absența unor contracte bilaterale între producători și marii consumatori de energie, guvernul regional din Galicia consideră că ar fi corect să se utilizeze ca referință costurile reale plătite de producători pentru a furniza energie clienților respectivi. O alternativă ar fi să se obțină un preț de referință pe baza literaturii tehnice [Wilson, 1993 (19) și Castro-Rodriguez (20), 1999], ținând seama fie de costul celei mai eficiente tehnologii care corespunde nevoilor specifice ale marilor utilizatori de energie, fie de costul mediu al energiei electrice în timpul diferitelor ore din zi. Diferența dintre un preț de referință astfel obținut și tarifele reglementate plătite în 2005 ar fi mult mai mică. De asemenea, guvernul regional din Galicia susține că, în orice caz, toți utilizatorii spanioli, inclusiv utilizatorii mari consumatori de energie, vor rambursa, în timp, deficitul cauzat de scăderea tarifelor aplicată în 2005.

| (81) | De asemenea, potrivit guvernului regional din Galicia, sistemul tarifar, astfel cum se prezenta în 2005, nu era selectiv din punct de vedere legal, deoarece statul nu a intenționat să confere un avantaj asupra utilizatorilor finali, ci a făcut previziuni eronate privind tendințele pieței și prețurile atunci când a stabilit tarifele în 2004. Guvernul regional din Galicia contestă, de asemenea, concluzia potrivit căreia sistemul a avut un impact asupra comerțului din interiorul UE. |
| --- | --- |

(81)

De asemenea, potrivit guvernului regional din Galicia, sistemul tarifar, astfel cum se prezenta în 2005, nu era selectiv din punct de vedere legal, deoarece statul nu a intenționat să confere un avantaj asupra utilizatorilor finali, ci a făcut previziuni eronate privind tendințele pieței și prețurile atunci când a stabilit tarifele în 2004. Guvernul regional din Galicia contestă, de asemenea, concluzia potrivit căreia sistemul a avut un impact asupra comerțului din interiorul UE.

| (82) | Observațiile guvernului regional din Asturias sunt similare celor prezentate de guvernul spaniol, la care fac trimitere. |
| --- | --- |

(82)

Observațiile guvernului regional din Asturias sunt similare celor prezentate de guvernul spaniol, la care fac trimitere.

OBSERVAȚIILE DIN PARTEA SPANIEI

| (83) | Spania susține că sistemul de tarife reglementate din 2005 nu implică ajutor de stat, nici pentru utilizatorii finali, nici pentru distribuitori. |
| --- | --- |

(83)

Spania susține că sistemul de tarife reglementate din 2005 nu implică ajutor de stat, nici pentru utilizatorii finali, nici pentru distribuitori.

Absența unei legături de cauzalitate între acțiunea statului și deficit, iar deficitul nu este imputabil statului

| (84) | Spania susține că deficitul nu poate fi imputat statului deoarece acesta a fost cauzat de circumstanțe externe imprevizibile, și nu de către intenția statului de a subvenționa anumite activități. |
| --- | --- |

(84)

Spania susține că deficitul nu poate fi imputat statului deoarece acesta a fost cauzat de circumstanțe externe imprevizibile, și nu de către intenția statului de a subvenționa anumite activități.

| (85) | Spania susține că furnizarea la tarifele reglementate stabilite de către stat nu era interzisă de legislația UE în 2005. Prin urmare, intervenția de reglementare din partea statului este valabilă din punct de vedere legal, fiind exprimarea suveranității naționale. Una dintre aceste prerogative suverane constă în stabilirea tarifelor, astfel încât costurile preconizate să facă față cererii preconizate. |
| --- | --- |

(85)

Spania susține că furnizarea la tarifele reglementate stabilite de către stat nu era interzisă de legislația UE în 2005. Prin urmare, intervenția de reglementare din partea statului este valabilă din punct de vedere legal, fiind exprimarea suveranității naționale. Una dintre aceste prerogative suverane constă în stabilirea tarifelor, astfel încât costurile preconizate să facă față cererii preconizate.

| (86) | Spania susține că deficitul pe 2005 a fost cauzat de o neconcordanță între previziunile guvernului pentru prețurile la energia electrică cu ridicata și prețurile efective înregistrate de grupul furnizorilor de energie electrică. Prețurile extrem de ridicate din 2005 au fost influențate de cauze imprevizibile considerate forță majoră. |
| --- | --- |

(86)

Spania susține că deficitul pe 2005 a fost cauzat de o neconcordanță între previziunile guvernului pentru prețurile la energia electrică cu ridicata și prețurile efective înregistrate de grupul furnizorilor de energie electrică. Prețurile extrem de ridicate din 2005 au fost influențate de cauze imprevizibile considerate forță majoră.

| (87) | Întrucât evenimentul care a generat presupusul ajutor a fost o creștere a prețurilor cu ridicata care a depășit previziunile, presupusul avantaj nu poate fi atribuit niciunui act juridic. Chiar presupunând că avantajul ar fi existat (ceea ce nu este cazul), acesta ar fi fost cauzat de circumstanțe care nu au legătură cu intențiile statului. Potrivit Spaniei, existența forței majore rupe legătura de cauzalitate dintre decizia administrativă de stabilire a nivelului tarifelor și avantajul concurențial care implică un ajutor de stat. Chiar presupunând (ceea ce nu este cazul) că este îndeplinită condiția obiectivă privind legătura de cauzalitate, condiția subiectivă de intenționalitate (imputabilitatea) din partea statului ar fi absentă. |
| --- | --- |

(87)

Întrucât evenimentul care a generat presupusul ajutor a fost o creștere a prețurilor cu ridicata care a depășit previziunile, presupusul avantaj nu poate fi atribuit niciunui act juridic. Chiar presupunând că avantajul ar fi existat (ceea ce nu este cazul), acesta ar fi fost cauzat de circumstanțe care nu au legătură cu intențiile statului. Potrivit Spaniei, existența forței majore rupe legătura de cauzalitate dintre decizia administrativă de stabilire a nivelului tarifelor și avantajul concurențial care implică un ajutor de stat. Chiar presupunând (ceea ce nu este cazul) că este îndeplinită condiția obiectivă privind legătura de cauzalitate, condiția subiectivă de intenționalitate (imputabilitatea) din partea statului ar fi absentă.

Absența resurselor de stat

| (88) | Spania afirmă că tarifele nu implică fonduri publice. În primul rând, Spania susține, în această privință, că suprataxa în cauză nu este o „taxă” în sensul jurisprudenței Curții de Justiție privind taxele parafiscale deoarece nu este percepută de stat și nu corespunde unei taxe fiscale. Potrivit Spaniei, suprataxa este parte integrantă din tarif și este similară unui tarif în natură. Tariful este, prin urmare, un preț privat. |
| --- | --- |

(88)

Spania afirmă că tarifele nu implică fonduri publice. În primul rând, Spania susține, în această privință, că suprataxa în cauză nu este o „taxă” în sensul jurisprudenței Curții de Justiție privind taxele parafiscale deoarece nu este percepută de stat și nu corespunde unei taxe fiscale. Potrivit Spaniei, suprataxa este parte integrantă din tarif și este similară unui tarif în natură. Tariful este, prin urmare, un preț privat.

| (89) | În al doilea rând, fondurile în cauză nu sunt percepute de către stat și nu sunt plătite într-un fond desemnat de stat. Tarifele sunt colectate de către distribuitori, nu de către stat și, prin urmare, acestea sunt prețuri private care asigură o remunerație echitabilă a actorilor (astfel cum este specificat în LSE). Acestea nu sunt nici impozite, nici prețuri publice. Statul nu remunerează nimic, sistemul fiind cel care asigură remunerarea pe baza forțelor pieței pentru activitățile nereglementate și în temeiul tarifelor de acces stabilite de stat în ceea ce privește activitățile reglementate. Având în vedere faptul că un astfel de sistem nu reprezintă o sarcină pentru stat, nu vor fi implicate resurse de stat, conform jurisprudenței Sloman Neptun  (21). De asemenea, fondurile respective nu se varsă niciodată în bugetul de stat, nu sunt menționate în domeniul bugetar, nu sunt supuse verificării de către Curtea de Conturi și nu pot fi recuperate de la debitori prin intermediul unor proceduri administrative de recuperare. Datoriile față de sistemul de energie electrică nu sunt supuse ratei dobânzii aplicabile datoriilor către stat. |
| --- | --- |

(89)

În al doilea rând, fondurile în cauză nu sunt percepute de către stat și nu sunt plătite într-un fond desemnat de stat. Tarifele sunt colectate de către distribuitori, nu de către stat și, prin urmare, acestea sunt prețuri private care asigură o remunerație echitabilă a actorilor (astfel cum este specificat în LSE). Acestea nu sunt nici impozite, nici prețuri publice. Statul nu remunerează nimic, sistemul fiind cel care asigură remunerarea pe baza forțelor pieței pentru activitățile nereglementate și în temeiul tarifelor de acces stabilite de stat în ceea ce privește activitățile reglementate. Având în vedere faptul că un astfel de sistem nu reprezintă o sarcină pentru stat, nu vor fi implicate resurse de stat, conform jurisprudenței Sloman Neptun  (21). De asemenea, fondurile respective nu se varsă niciodată în bugetul de stat, nu sunt menționate în domeniul bugetar, nu sunt supuse verificării de către Curtea de Conturi și nu pot fi recuperate de la debitori prin intermediul unor proceduri administrative de recuperare. Datoriile față de sistemul de energie electrică nu sunt supuse ratei dobânzii aplicabile datoriilor către stat.

| (90) | Spania reiterează faptul că fondurile în cauză sunt gestionate de autoritatea de reglementare spaniolă, CNE, care acționează ca un simplu intermediar contabil. Spania subliniază faptul că, în decizia sa din 2011 privind costurile irecuperabile spaniole (SA NN 49/99), Comisia a stabilit deja că „tranzitul de fonduri prin CNE este în mod esențial de natură contabilă. Fondurile transferate în contul deschis pe numele CNE nu au devenit niciodată proprietatea acestui organism, fiind imediat plătite beneficiarilor, în conformitate cu o valoare prestabilită pe care CNE nu o poate modifica în niciun fel”. Pe baza acestor considerente, Comisia a ajuns la concluzia că „aceasta nu [a fost] în măsură să stabilească dacă veniturile din taxele stabilite în cadrul sistemului de costuri irecuperabile reprezintă resurse de stat”. |
| --- | --- |

(90)

Spania reiterează faptul că fondurile în cauză sunt gestionate de autoritatea de reglementare spaniolă, CNE, care acționează ca un simplu intermediar contabil. Spania subliniază faptul că, în decizia sa din 2011 privind costurile irecuperabile spaniole (SA NN 49/99), Comisia a stabilit deja că „tranzitul de fonduri prin CNE este în mod esențial de natură contabilă. Fondurile transferate în contul deschis pe numele CNE nu au devenit niciodată proprietatea acestui organism, fiind imediat plătite beneficiarilor, în conformitate cu o valoare prestabilită pe care CNE nu o poate modifica în niciun fel”. Pe baza acestor considerente, Comisia a ajuns la concluzia că „aceasta nu [a fost] în măsură să stabilească dacă veniturile din taxele stabilite în cadrul sistemului de costuri irecuperabile reprezintă resurse de stat”.

Absența avantajului

| (91) | Spania nu este de acord cu opinia Comisiei potrivit căreia tarifele reglementate conferă un avantaj economic asupra utilizatorilor finali (sau distribuitorilor). |
| --- | --- |

(91)

Spania nu este de acord cu opinia Comisiei potrivit căreia tarifele reglementate conferă un avantaj economic asupra utilizatorilor finali (sau distribuitorilor).

| (92) | În ceea ce privește utilizatorii finali, după reiterarea faptului că deficitul reprezintă rezultatul unor circumstanțe de forță majoră, Spania susține că deficitul nu a adus beneficii marilor consumatori deoarece a fost transferat asupra tarifelor pentru anii următori, cu dobândă. Prin urmare, presupusul avantaj economic care rezultă din reducerea prețului la energia electrică este numai aparent, întrucât diferența în raport cu prețurile pieței libere este plătită cu dobândă de către consumatori. |
| --- | --- |

(92)

În ceea ce privește utilizatorii finali, după reiterarea faptului că deficitul reprezintă rezultatul unor circumstanțe de forță majoră, Spania susține că deficitul nu a adus beneficii marilor consumatori deoarece a fost transferat asupra tarifelor pentru anii următori, cu dobândă. Prin urmare, presupusul avantaj economic care rezultă din reducerea prețului la energia electrică este numai aparent, întrucât diferența în raport cu prețurile pieței libere este plătită cu dobândă de către consumatori.

Furnizarea la tarife reglementate este un serviciu de interes economic general

| (93) | Spania susține că, în 2005, existența unor tarife reglementate nu a fost contrară dreptului UE, dat fiind că termenul pentru deschiderea pieței tuturor consumatorilor, inclusiv gospodăriilor, a fost 1 iulie 2007. |
| --- | --- |

(93)

Spania susține că, în 2005, existența unor tarife reglementate nu a fost contrară dreptului UE, dat fiind că termenul pentru deschiderea pieței tuturor consumatorilor, inclusiv gospodăriilor, a fost 1 iulie 2007.

| (94) | În special, potrivit autorităților spaniole, aprovizionarea cu energie electrică este un serviciu de interes general, iar statul trebuie să intervină pentru a se evita abuzurile de poziție dominantă care decurg din existența unei rețele unice (monopol natural). |
| --- | --- |

(94)

În special, potrivit autorităților spaniole, aprovizionarea cu energie electrică este un serviciu de interes general, iar statul trebuie să intervină pentru a se evita abuzurile de poziție dominantă care decurg din existența unei rețele unice (monopol natural).

| (95) | Parametrii pentru stabilirea tarifelor au fost stabiliți în mod obiectiv și transparent. Cadrul de reglementare complex pentru stabilirea tarifelor și a procedurii de decontare demonstrează, în opinia Spaniei, că sistemul tarifar se bazează pe o analiză detaliată a cheltuielilor și veniturilor sistemului, precum și pe o analiză a cererii de energie electrică. |
| --- | --- |

(95)

Parametrii pentru stabilirea tarifelor au fost stabiliți în mod obiectiv și transparent. Cadrul de reglementare complex pentru stabilirea tarifelor și a procedurii de decontare demonstrează, în opinia Spaniei, că sistemul tarifar se bazează pe o analiză detaliată a cheltuielilor și veniturilor sistemului, precum și pe o analiză a cererii de energie electrică.

Întreprindere din Spania

| (96) | Astfel cum s-a menționat la considerentele 25 și 26, deficitul generat în 2005 este plătit în tranșe anuale, care conduc la o rată a dobânzii stabilită la rata Euribor, fără nicio diferență. Fără a aduce atingere observațiilor sale, Spania s-a angajat să crească rata dobânzii percepută retroactiv pentru utilizatorii din mediul de afaceri cu conexiuni mai mari de 1 kV. Creșterea va fi determinată în funcție de contribuția la deficitul pe 2005 a utilizatorilor comerciali care fac obiectul procedurilor actuale și care au beneficiat de furnizarea de energie electrică la tarifele totale reglementate. Creșterea va rezulta din aplicarea unei marje de 65 de puncte de bază față de referința Euribor, aliniindu-se astfel, în linii mari, cu rata aplicată deficitului în anii următori. |
| --- | --- |

(96)

Astfel cum s-a menționat la considerentele 25 și 26, deficitul generat în 2005 este plătit în tranșe anuale, care conduc la o rată a dobânzii stabilită la rata Euribor, fără nicio diferență. Fără a aduce atingere observațiilor sale, Spania s-a angajat să crească rata dobânzii percepută retroactiv pentru utilizatorii din mediul de afaceri cu conexiuni mai mari de 1 kV. Creșterea va fi determinată în funcție de contribuția la deficitul pe 2005 a utilizatorilor comerciali care fac obiectul procedurilor actuale și care au beneficiat de furnizarea de energie electrică la tarifele totale reglementate. Creșterea va rezulta din aplicarea unei marje de 65 de puncte de bază față de referința Euribor, aliniindu-se astfel, în linii mari, cu rata aplicată deficitului în anii următori.

| (97) | Suma corespunzătoare va fi imputată utilizatorilor comerciali după cum urmează: în ceea ce privește tranșele anuale din partea deficitului pe 2005 care a fost deja rambursat, se aplică o creștere unică a tarifelor de acces; în ceea ce privește sumele care urmează să fie rambursate, se va aplica cea mai mare rată a dobânzii direct fiecărei sume anuale, din nou sub forma unor tarife de acces mai mari. |
| --- | --- |

(97)

Suma corespunzătoare va fi imputată utilizatorilor comerciali după cum urmează: în ceea ce privește tranșele anuale din partea deficitului pe 2005 care a fost deja rambursat, se aplică o creștere unică a tarifelor de acces; în ceea ce privește sumele care urmează să fie rambursate, se va aplica cea mai mare rată a dobânzii direct fiecărei sume anuale, din nou sub forma unor tarife de acces mai mari.

5.   EVALUAREA MĂSURII

PREZENȚA AJUTORULUI DE STAT ÎN TEMEIUL ARTICOLULUI 107 ALINEATUL (1) DIN TFUE

| (98) | O măsură constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE dacă sunt îndeplinite următoarele condiții: măsura (a) conferă un avantaj economic beneficiarului; (b) este acordată de stat sau prin resurse de stat; (c) este selectivă; (d) are un impact asupra comerțului intracomunitar și poate denatura concurența în cadrul UE. Întrucât toate aceste condiții trebuie îndeplinite, Comisia își va limita aprecierea la existența unui avantaj economic conferit beneficiarilor. |
| --- | --- |

(98)

O măsură constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE dacă sunt îndeplinite următoarele condiții: măsura (a) conferă un avantaj economic beneficiarului; (b) este acordată de stat sau prin resurse de stat; (c) este selectivă; (d) are un impact asupra comerțului intracomunitar și poate denatura concurența în cadrul UE. Întrucât toate aceste condiții trebuie îndeplinite, Comisia își va limita aprecierea la existența unui avantaj economic conferit beneficiarilor.

Prezența unui avantaj economic

| (99) | Întreprinderile sunt favorizate în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE în cazul în care acestea obțin un avantaj economic pe care nu l-ar obține în condiții normale de piață. În cazul de față, evaluarea trebuie să stabilească, având în vedere, de asemenea, rambursarea deficitului sistemului de energie electrică pe 2005, dacă există vreo diferență pozitivă între tarifele reglementate stabilite în 2005 și prețurile de piață pe care potențialii beneficiari ar trebui să le plătească pentru energia electrică achiziționată și serviciile furnizate în cadrul regimului tarifar. Orice avantaj referitor la condițiile de piață trebuie să fie stabilit prin raportare la prețurile efective ale pieței. Ambele aspecte, și anume, existența sau lipsa unor diferențe pozitive între prețurile de pool ale energiei electrice, prețurile pieței și tarifele reglementate, precum și rambursarea deficitului, sunt examinate pe rând în continuare. |
| --- | --- |

(99)

Întreprinderile sunt favorizate în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE în cazul în care acestea obțin un avantaj economic pe care nu l-ar obține în condiții normale de piață. În cazul de față, evaluarea trebuie să stabilească, având în vedere, de asemenea, rambursarea deficitului sistemului de energie electrică pe 2005, dacă există vreo diferență pozitivă între tarifele reglementate stabilite în 2005 și prețurile de piață pe care potențialii beneficiari ar trebui să le plătească pentru energia electrică achiziționată și serviciile furnizate în cadrul regimului tarifar. Orice avantaj referitor la condițiile de piață trebuie să fie stabilit prin raportare la prețurile efective ale pieței. Ambele aspecte, și anume, existența sau lipsa unor diferențe pozitive între prețurile de pool ale energiei electrice, prețurile pieței și tarifele reglementate, precum și rambursarea deficitului, sunt examinate pe rând în continuare.

Comparație cu prețurile medii la energie electrică practicate de grupul de furnizori

| (100) | Prețurile medii practicate de grupul furnizorilor de energie electrică furnizează o indicație a nivelurilor generale ale prețurilor pe piața cu ridicata. Prețul de referință mediu a fost de 59,47 EUR/MWh în 2005, pentru întregul an. Astfel cum s-a menționat, de asemenea, la considerentul 19 (graficul 1), în 2005, în șapte luni neconsecutive, prețurile cu ridicata medii au fost superioare prețurilor la energie electrică incluse în tarifele totale reglementate aplicate tuturor utilizatorilor finali. Prin urmare, nivelul tarifar mediu stabilit de Decretul nr. 2392/2004 pare să fi condus la o diferență pozitivă în favoarea tuturor utilizatorilor finali care au optat pentru tarife reglementate, cel puțin pentru majoritatea lunilor din 2005. |
| --- | --- |

(100)

Prețurile medii practicate de grupul furnizorilor de energie electrică furnizează o indicație a nivelurilor generale ale prețurilor pe piața cu ridicata. Prețul de referință mediu a fost de 59,47 EUR/MWh în 2005, pentru întregul an. Astfel cum s-a menționat, de asemenea, la considerentul 19 (graficul 1), în 2005, în șapte luni neconsecutive, prețurile cu ridicata medii au fost superioare prețurilor la energie electrică incluse în tarifele totale reglementate aplicate tuturor utilizatorilor finali. Prin urmare, nivelul tarifar mediu stabilit de Decretul nr. 2392/2004 pare să fi condus la o diferență pozitivă în favoarea tuturor utilizatorilor finali care au optat pentru tarife reglementate, cel puțin pentru majoritatea lunilor din 2005.

| (101) | Cu toate acestea, în perioadele lunare mai mici de un an, această diferență nu apare în cele cinci luni dintre ianuarie și mai 2005. În consecință, nu a existat niciun avantaj pentru întregul sistem de tarifare reglementat. De asemenea, dacă se face o comparație între perioadele mai mari de un an, de exemplu, până la 30 decembrie 2007, avantajul posibil acumulat din iunie 2005 este mai mult decât contracarat prin scăderea prețurilor pool medii, care s-au redus semnificativ, ajungând la 37 EUR/MWh în martie 2007, în timp ce prețurile incluse în tarifele totale reglementate au fost de aproximativ 68 EUR/MWh în cursul aceleiași perioade. De fapt, din octombrie 2006, prețurile energiei electrice incluse în tarifele totale au fost mult mai mari decât prețurile de furnizare cu ridicata (a se vedea graficul 1). Prin urmare, beneficiile și avantajele economice pentru consumatorii care au fost aprovizionați cu energie la tarife reglementate, în cazul în care prețurile pool au fost mai mari decât costul implicit la energia electrică din tarifele reglementate, pot fi anulate în cazul în care prețurile pool sunt mai mici decât costul implicit al energiei electrice. |
| --- | --- |

(101)

Cu toate acestea, în perioadele lunare mai mici de un an, această diferență nu apare în cele cinci luni dintre ianuarie și mai 2005. În consecință, nu a existat niciun avantaj pentru întregul sistem de tarifare reglementat. De asemenea, dacă se face o comparație între perioadele mai mari de un an, de exemplu, până la 30 decembrie 2007, avantajul posibil acumulat din iunie 2005 este mai mult decât contracarat prin scăderea prețurilor pool medii, care s-au redus semnificativ, ajungând la 37 EUR/MWh în martie 2007, în timp ce prețurile incluse în tarifele totale reglementate au fost de aproximativ 68 EUR/MWh în cursul aceleiași perioade. De fapt, din octombrie 2006, prețurile energiei electrice incluse în tarifele totale au fost mult mai mari decât prețurile de furnizare cu ridicata (a se vedea graficul 1). Prin urmare, beneficiile și avantajele economice pentru consumatorii care au fost aprovizionați cu energie la tarife reglementate, în cazul în care prețurile pool au fost mai mari decât costul implicit la energia electrică din tarifele reglementate, pot fi anulate în cazul în care prețurile pool sunt mai mici decât costul implicit al energiei electrice.

| (102) | Rezultă că, atât în perioadele lunare de mai puțin de un an, în 2005, cât și în perioadele de doi ani care includ o perioadă din 2005, prețurile la energia electrică incluse în tarifele reglementate aplicabile în 2005 nu par să fi furnizat un avantaj pentru grupul de consumatori care beneficiază de energie electrică la tarife reglementate, în comparație cu prețurile cu ridicata ale grupului furnizorilor de energie electrică. Cu toate acestea, veniturile obținute din taxele de acces și din tarifele reglementate achitate pentru întregul sistem de energie electrică nu au fost suficiente pentru a se acoperi costurile reglementate ale sistemului în 2005. Prin urmare, trebuie să se analizeze dacă mecanismul în vigoare este suficient pentru a se garanta rambursarea deficitului. |
| --- | --- |

(102)

Rezultă că, atât în perioadele lunare de mai puțin de un an, în 2005, cât și în perioadele de doi ani care includ o perioadă din 2005, prețurile la energia electrică incluse în tarifele reglementate aplicabile în 2005 nu par să fi furnizat un avantaj pentru grupul de consumatori care beneficiază de energie electrică la tarife reglementate, în comparație cu prețurile cu ridicata ale grupului furnizorilor de energie electrică. Cu toate acestea, veniturile obținute din taxele de acces și din tarifele reglementate achitate pentru întregul sistem de energie electrică nu au fost suficiente pentru a se acoperi costurile reglementate ale sistemului în 2005. Prin urmare, trebuie să se analizeze dacă mecanismul în vigoare este suficient pentru a se garanta rambursarea deficitului.

Rambursarea deficitului pe 2005 al sistemului de energie electrică

| (103) | Astfel cum s-a descris la considerentele 15 și 20-22 de mai sus, conturile sistemului de energie electrică în 2005 au cuprins toate costurile și veniturile reglementate ale sistemului, fără atribuirea de venituri specifice unor costuri specifice. De exemplu, costurile de transport și de distribuție (4,410 miliarde EUR) sau cogenerarea, precum și costurile de sprijin în domeniul energiei din surse regenerabile (2,701 miliarde EUR) nu au fost repartizate între veniturile reglementate provenite din tarifele totale de pe piața reglementată și/sau veniturile provenite din costurile de acces reglementate pe piața liberă și nu au fost finanțate distingându-se între cele două tipuri de venituri. De fapt, toți utilizatorii sistemului primesc un profit și ar trebui să acopere costurile de sprijin pentru formele eficiente de cogenerare și energia din surse regenerabile, sau serviciile de transport sau de distribuție. În acest sistem de costuri necumulative pentru fiecare tarif, este imposibilă, din punct de vedere obiectiv, o atribuire ex post a repartizării costurilor pentru utilizatorii de pe piața liberă și pentru utilizatorii de tarife reglementate și, în ultima categorie, pentru cele 25 de tipuri diferite de tarife aplicabile în 2005. Rezultă că este oportună examinarea existenței sau a lipsei posibilelor avantaje în ceea ce privește deficitul pe 2005 pentru sistemul de energie electrică în ansamblu. |
| --- | --- |

(103)

Astfel cum s-a descris la considerentele 15 și 20-22 de mai sus, conturile sistemului de energie electrică în 2005 au cuprins toate costurile și veniturile reglementate ale sistemului, fără atribuirea de venituri specifice unor costuri specifice. De exemplu, costurile de transport și de distribuție (4,410 miliarde EUR) sau cogenerarea, precum și costurile de sprijin în domeniul energiei din surse regenerabile (2,701 miliarde EUR) nu au fost repartizate între veniturile reglementate provenite din tarifele totale de pe piața reglementată și/sau veniturile provenite din costurile de acces reglementate pe piața liberă și nu au fost finanțate distingându-se între cele două tipuri de venituri. De fapt, toți utilizatorii sistemului primesc un profit și ar trebui să acopere costurile de sprijin pentru formele eficiente de cogenerare și energia din surse regenerabile, sau serviciile de transport sau de distribuție. În acest sistem de costuri necumulative pentru fiecare tarif, este imposibilă, din punct de vedere obiectiv, o atribuire ex post a repartizării costurilor pentru utilizatorii de pe piața liberă și pentru utilizatorii de tarife reglementate și, în ultima categorie, pentru cele 25 de tipuri diferite de tarife aplicabile în 2005. Rezultă că este oportună examinarea existenței sau a lipsei posibilelor avantaje în ceea ce privește deficitul pe 2005 pentru sistemul de energie electrică în ansamblu.

| (104) | În acest sens, Spania a instituit un mecanism de recuperare a întregului deficit pe 2005. Acest lucru este în concordanță cu universalitatea conturilor sistemului aplicat în perioada respectivă. Deficitul de venituri reglementate ale sistemului de energie electrică pentru acoperirea costurilor sistemului a fost acoperit prin injectarea resurselor colectate prin intermediul „contribuției alocate în mod specific”, prevăzută prin Decretul-lege nr. 809/2006. De la jumătatea anului 2006, recuperarea a început prin aplicarea unei suprataxe asupra valorii de 1,378 % din tarifele totale reglementate și de 3,975 % asupra taxelor de acces și, ulterior, asupra taxelor necesare pentru a se asigura că în cursul unei perioade mai mari de 14,5 ani, dar până în 2020, vor fi recuperate 3,8 miliarde EUR plus dobândă (a se vedea considerentele 25 și 26 de mai sus). |
| --- | --- |

(104)

În acest sens, Spania a instituit un mecanism de recuperare a întregului deficit pe 2005. Acest lucru este în concordanță cu universalitatea conturilor sistemului aplicat în perioada respectivă. Deficitul de venituri reglementate ale sistemului de energie electrică pentru acoperirea costurilor sistemului a fost acoperit prin injectarea resurselor colectate prin intermediul „contribuției alocate în mod specific”, prevăzută prin Decretul-lege nr. 809/2006. De la jumătatea anului 2006, recuperarea a început prin aplicarea unei suprataxe asupra valorii de 1,378 % din tarifele totale reglementate și de 3,975 % asupra taxelor de acces și, ulterior, asupra taxelor necesare pentru a se asigura că în cursul unei perioade mai mari de 14,5 ani, dar până în 2020, vor fi recuperate 3,8 miliarde EUR plus dobândă (a se vedea considerentele 25 și 26 de mai sus).

| (105) | Rezultă că veniturile provenite din contribuția specială alocată pentru finanțarea deficitului pe 2005 permit utilizatorilor sistemului să plătească facturi la energia electrică, cu creșterea necesară pentru echilibrarea conturilor sistemului din 2005 ex post, cu un decalaj de timp considerabil. |
| --- | --- |

(105)

Rezultă că veniturile provenite din contribuția specială alocată pentru finanțarea deficitului pe 2005 permit utilizatorilor sistemului să plătească facturi la energia electrică, cu creșterea necesară pentru echilibrarea conturilor sistemului din 2005 ex post, cu un decalaj de timp considerabil.

| (106) | În aceste condiții, singurul aspect discutabil al metodei alese în 2006 pentru a se rambursa deficitul sistemului de energie electrică pe 2005 și pentru a se echilibra conturile ar fi nivelul scăzut al dobânzii aplicate inițial rambursărilor anuale, și anume, rata de referință Euribor fără nicio diferență. Astfel cum se prezintă în detaliu la considerentele 96 și 97, Spania s-a angajat să crească rata dobânzii aplicabile utilizatorilor comerciali care fac obiectul prezentei proceduri. Spania se angajează să aplice o marjă de 65 de puncte de bază peste rata de referință a dobânzii. |
| --- | --- |

(106)

În aceste condiții, singurul aspect discutabil al metodei alese în 2006 pentru a se rambursa deficitul sistemului de energie electrică pe 2005 și pentru a se echilibra conturile ar fi nivelul scăzut al dobânzii aplicate inițial rambursărilor anuale, și anume, rata de referință Euribor fără nicio diferență. Astfel cum se prezintă în detaliu la considerentele 96 și 97, Spania s-a angajat să crească rata dobânzii aplicabile utilizatorilor comerciali care fac obiectul prezentei proceduri. Spania se angajează să aplice o marjă de 65 de puncte de bază peste rata de referință a dobânzii.

| (107) | Aplicarea acestei modificări la măsura aplicată inițial de rambursare a deficitului pe 2005, care exclude gospodăriile și micile întreprinderi care au plătit cele mai mari tarife reglementate în temeiul mecanismului de corecție, anulează orice avantaj ipotetic pe care întreprinderile l-ar fi putut obținute din amânarea plăților din 2006. De asemenea, aplicarea unei suprataxe asupra tarifului înseamnă că suma totală recuperată este, pentru fiecare întreprindere, direct proporțională cu consumul său de energie electrică. Cu cât consumul de energie electrică este mai mare, cu atât este mai mare suprataxa. |
| --- | --- |

(107)

Aplicarea acestei modificări la măsura aplicată inițial de rambursare a deficitului pe 2005, care exclude gospodăriile și micile întreprinderi care au plătit cele mai mari tarife reglementate în temeiul mecanismului de corecție, anulează orice avantaj ipotetic pe care întreprinderile l-ar fi putut obținute din amânarea plăților din 2006. De asemenea, aplicarea unei suprataxe asupra tarifului înseamnă că suma totală recuperată este, pentru fiecare întreprindere, direct proporțională cu consumul său de energie electrică. Cu cât consumul de energie electrică este mai mare, cu atât este mai mare suprataxa.

Comparație cu prețurile pieței de energie electrică

| (108) | În al doilea rând, astfel cum au observat unele părți interesate, prețurile înregistrate în grupul furnizorilor de energie electrică nu sunt referințe adecvate pentru compararea prețurilor la energia electrică plătite de către marii consumatori în temeiul tarifelor reglementate cu prețurile pieței. Într-adevăr, pe baza dovezilor din raportul pe 2005 al operatorului pieței de energie electrică, OMEL, numai șapte utilizatori finali, reprezentând 5 % din cerere, au fost aprovizionați cu energie electrică direct de către grupul de furnizori, față de sutele de mari utilizatori comerciali și utilizatori industriali. Consumatorii industriali și alți mari consumatori, în special marii consumatori de energie pentru care energia reprezintă o proporție considerabilă din costurile lor de producție (de regulă, 30-40 % pentru producția de aluminiu) solicită și obțin condiții de preț și de aprovizionare previzibile. Aceste condiții sunt stabilite în contracte cu termene mai lungi decât pentru ziua următoare. Prețurile cotate pe o piață orară pentru ziua următoare, cum ar fi grupul furnizorilor de energie electrică, sunt ilustrative pentru prețurile medii practicate pe piață pentru furnizorii care deservesc un portofoliu variat de clienți, inclusiv gospodăriile. Acestea nu sunt însă prețuri de referință adecvate pentru fixarea prețurilor pe care utilizatorii mari consumatori de energie ar trebui să le plătească pe piața liberă în baza unor contracte cu termene mai lungi decât pentru ziua următoare. Contrar opiniei prezentate în decizia de inițiere, ancheta a arătat că tarifele reglementate mai mici decât prețurile pool medii nu implică în mod necesar un avantaj față de condițiile de piață pentru utilizatorii industriali, întrucât prețurile pool nu sunt prețurile pieței pentru majoritatea utilizatorilor respectivi. Aceasta înlătură îndoielile exprimate în acest sens. |
| --- | --- |

(108)

În al doilea rând, astfel cum au observat unele părți interesate, prețurile înregistrate în grupul furnizorilor de energie electrică nu sunt referințe adecvate pentru compararea prețurilor la energia electrică plătite de către marii consumatori în temeiul tarifelor reglementate cu prețurile pieței. Într-adevăr, pe baza dovezilor din raportul pe 2005 al operatorului pieței de energie electrică, OMEL, numai șapte utilizatori finali, reprezentând 5 % din cerere, au fost aprovizionați cu energie electrică direct de către grupul de furnizori, față de sutele de mari utilizatori comerciali și utilizatori industriali. Consumatorii industriali și alți mari consumatori, în special marii consumatori de energie pentru care energia reprezintă o proporție considerabilă din costurile lor de producție (de regulă, 30-40 % pentru producția de aluminiu) solicită și obțin condiții de preț și de aprovizionare previzibile. Aceste condiții sunt stabilite în contracte cu termene mai lungi decât pentru ziua următoare. Prețurile cotate pe o piață orară pentru ziua următoare, cum ar fi grupul furnizorilor de energie electrică, sunt ilustrative pentru prețurile medii practicate pe piață pentru furnizorii care deservesc un portofoliu variat de clienți, inclusiv gospodăriile. Acestea nu sunt însă prețuri de referință adecvate pentru fixarea prețurilor pe care utilizatorii mari consumatori de energie ar trebui să le plătească pe piața liberă în baza unor contracte cu termene mai lungi decât pentru ziua următoare. Contrar opiniei prezentate în decizia de inițiere, ancheta a arătat că tarifele reglementate mai mici decât prețurile pool medii nu implică în mod necesar un avantaj față de condițiile de piață pentru utilizatorii industriali, întrucât prețurile pool nu sunt prețurile pieței pentru majoritatea utilizatorilor respectivi. Aceasta înlătură îndoielile exprimate în acest sens.

| (109) | De asemenea, în Spania, opțiunea de a trece la piața liberă nu era ireversibilă în 2005. Consumatorii au avut în permanență posibilitatea de a alege între mai multe oferte atractive de pe piețele reglementate și libere, ceea ce a condus la o oarecare convergență a prețurilor. Reversibilitatea opțiunilor de furnizare tinde să provoace scăderea prețurilor de pe piața cu amănuntul în situațiile de creștere semnificativă a prețurilor cu ridicata, similare celor din Spania din aprilie 2005, în timp ce stimulentul opus de a crește prețurile pe piața liberă pentru a le apropia de cele mai înalte niveluri tarifare reglementate apare atunci când situația se inversează. |
| --- | --- |

(109)

De asemenea, în Spania, opțiunea de a trece la piața liberă nu era ireversibilă în 2005. Consumatorii au avut în permanență posibilitatea de a alege între mai multe oferte atractive de pe piețele reglementate și libere, ceea ce a condus la o oarecare convergență a prețurilor. Reversibilitatea opțiunilor de furnizare tinde să provoace scăderea prețurilor de pe piața cu amănuntul în situațiile de creștere semnificativă a prețurilor cu ridicata, similare celor din Spania din aprilie 2005, în timp ce stimulentul opus de a crește prețurile pe piața liberă pentru a le apropia de cele mai înalte niveluri tarifare reglementate apare atunci când situația se inversează.

| (110) | Astfel cum a fost confirmat de către Asociația de furnizori independenți (considerentele 42-49), în 2005, furnizorii de pe piața liberă au fost obligați să își onoreze contractele sau să le denunțe unilateral, în cazul în care acest lucru era posibil, sau să își renegocieze prețurile și să le ajusteze în sens ascendent, asumându-și riscul ca unii dintre clienții lor să treacă la piața reglementată. Pierderile de exploatare pe care furnizorii de pe piața liberă susțin că le-au suportat indică faptul că prețurile pe piața liberă în 2005, în special în ceea ce privește contractele de un an care au fost onorate, au rămas aproape de tarifele reglementate respective și indică, în consecință, că tarifele reglementate nu au conferit de fapt niciun avantaj economic față de prețurile reale de pe piața liberă. |
| --- | --- |

(110)

Astfel cum a fost confirmat de către Asociația de furnizori independenți (considerentele 42-49), în 2005, furnizorii de pe piața liberă au fost obligați să își onoreze contractele sau să le denunțe unilateral, în cazul în care acest lucru era posibil, sau să își renegocieze prețurile și să le ajusteze în sens ascendent, asumându-și riscul ca unii dintre clienții lor să treacă la piața reglementată. Pierderile de exploatare pe care furnizorii de pe piața liberă susțin că le-au suportat indică faptul că prețurile pe piața liberă în 2005, în special în ceea ce privește contractele de un an care au fost onorate, au rămas aproape de tarifele reglementate respective și indică, în consecință, că tarifele reglementate nu au conferit de fapt niciun avantaj economic față de prețurile reale de pe piața liberă.

| (111) | Prin urmare, aceasta înseamnă că doi posibili utilizatori industriali aflați în concurență, unul care își desfășoară activitatea în temeiul unui contract de furnizare a energiei electrice bazat pe piața liberă în perioada ianuarie-decembrie 2005 și celălalt care este aprovizionat cu energie electrică la tarife reglementate în aceeași perioadă, se confruntă, toate celelalte aspecte fiind identice, cu costuri similare la energia electrică. De fapt, singurul efect pe care nivelul de tarife reglementate îl are asupra prețurilor de pe piața liberă în 2005 este de a conferi utilizatorilor de piața liberă beneficiul indirect de a limita creșterea prețurilor, chiar presupunând că astfel de creșteri au fost posibile din punct de vedere contractual în cursul anului sau, pe termen lung, în întregul an 2005. Concurența efectivă sau potențială dintre utilizatorii industriali care obțin energie electrică pe piața liberă și cea reglementată nu ar putea denatura tarifele reglementate. |
| --- | --- |

(111)

Prin urmare, aceasta înseamnă că doi posibili utilizatori industriali aflați în concurență, unul care își desfășoară activitatea în temeiul unui contract de furnizare a energiei electrice bazat pe piața liberă în perioada ianuarie-decembrie 2005 și celălalt care este aprovizionat cu energie electrică la tarife reglementate în aceeași perioadă, se confruntă, toate celelalte aspecte fiind identice, cu costuri similare la energia electrică. De fapt, singurul efect pe care nivelul de tarife reglementate îl are asupra prețurilor de pe piața liberă în 2005 este de a conferi utilizatorilor de piața liberă beneficiul indirect de a limita creșterea prețurilor, chiar presupunând că astfel de creșteri au fost posibile din punct de vedere contractual în cursul anului sau, pe termen lung, în întregul an 2005. Concurența efectivă sau potențială dintre utilizatorii industriali care obțin energie electrică pe piața liberă și cea reglementată nu ar putea denatura tarifele reglementate.

| (112) | În al treilea rând, în decizia sa de inițiere, Comisia a menționat, în special, nivelurile scăzute ale tarifelor reglementate de 23,9 EUR/MWh și 27,0 EUR/MWh, aplicate în 2005 marilor consumatori industriali (tariful G4) și, respectiv, marilor consumatori industriali cu aprovizionare întreruptibilă (de exemplu, tariful 3.4), astfel cum se arată în tabelul 3 din considerentul 30 de mai sus. Astfel cum a fost evidențiat de unele terțe părți, nivelurile tarifelor reglementate pentru care s-au prezentat obiecții în decizia de inițiere nu sunt tarife, ci prețuri medii după aplicarea reducerilor. Fără reduceri, nivelul tarifului de bază efectiv prevăzut în Decretul-lege nr. 2392/2004 și prezentat în tabelul 1 a fost de 56,12 EUR/MWh (tarif 3.4) și, respectiv, 25,44 EUR/MWh (tariful G4). |
| --- | --- |

(112)

În al treilea rând, în decizia sa de inițiere, Comisia a menționat, în special, nivelurile scăzute ale tarifelor reglementate de 23,9 EUR/MWh și 27,0 EUR/MWh, aplicate în 2005 marilor consumatori industriali (tariful G4) și, respectiv, marilor consumatori industriali cu aprovizionare întreruptibilă (de exemplu, tariful 3.4), astfel cum se arată în tabelul 3 din considerentul 30 de mai sus. Astfel cum a fost evidențiat de unele terțe părți, nivelurile tarifelor reglementate pentru care s-au prezentat obiecții în decizia de inițiere nu sunt tarife, ci prețuri medii după aplicarea reducerilor. Fără reduceri, nivelul tarifului de bază efectiv prevăzut în Decretul-lege nr. 2392/2004 și prezentat în tabelul 1 a fost de 56,12 EUR/MWh (tarif 3.4) și, respectiv, 25,44 EUR/MWh (tariful G4).

| (113) | În această privință, investigația oficială a furnizat dovezi cu privire la faptul că tarifele reglementate aplicabile utilizatorilor industriali menționați în decizia de inițiere se refereau la nivelul prețurilor de piață aplicabile pentru întreaga perioada dintre ianuarie și decembrie 2005, astfel cum se arată mai jos: |
| --- | --- |

(113)

În această privință, investigația oficială a furnizat dovezi cu privire la faptul că tarifele reglementate aplicabile utilizatorilor industriali menționați în decizia de inițiere se refereau la nivelul prețurilor de piață aplicabile pentru întreaga perioada dintre ianuarie și decembrie 2005, astfel cum se arată mai jos:

| (114) | În primul rând, au fost furnizate dovezi cu privire la faptul că există prețuri de piață bilaterale de 34,45 EUR/MWh care au fost aplicate utilizatorilor mari consumatori de energie de pe piața liberă în 2005 (a se vedea considerentele 55-57). Cu o marjă de profit mai mică decât marja medie de 10 EUR adăugată în decizia de inițiere a procedurii oficiale de investigare, prețul de piață indică un cost de aprovizionare aproape de 25,44 EUR/MWh, cel mai mic tarif reglementat (G4) (23,9 EUR/MWh din prețul mediu ex post). Atunci când se ține seama de diferențele obiective privind furnizarea sub tarifele reglementate, precum volumul furnizat de 9,7 ori mai mare, investițiile în echipamente de control și termenele de plată, faptul că tarifele reglementate au fost mai mici nu pare să fi conferit niciun avantaj economic necuvenit beneficiarilor. |
| --- | --- |

(114)

În primul rând, au fost furnizate dovezi cu privire la faptul că există prețuri de piață bilaterale de 34,45 EUR/MWh care au fost aplicate utilizatorilor mari consumatori de energie de pe piața liberă în 2005 (a se vedea considerentele 55-57). Cu o marjă de profit mai mică decât marja medie de 10 EUR adăugată în decizia de inițiere a procedurii oficiale de investigare, prețul de piață indică un cost de aprovizionare aproape de 25,44 EUR/MWh, cel mai mic tarif reglementat (G4) (23,9 EUR/MWh din prețul mediu ex post). Atunci când se ține seama de diferențele obiective privind furnizarea sub tarifele reglementate, precum volumul furnizat de 9,7 ori mai mare, investițiile în echipamente de control și termenele de plată, faptul că tarifele reglementate au fost mai mici nu pare să fi conferit niciun avantaj economic necuvenit beneficiarilor.

| (115) | În al doilea rând, elementele de probă disponibile arată că, în decembrie 2004, au putut fi încheiate contracte de un an privind aprovizionarea de bază, pe baza prețurilor la termen de pe piață de 31,05 EUR/MWh, pentru furnizarea de energie în perioada ianuarie-decembrie 2005. Un preț final al pieței (cu servicii suplimentare și tarif de acces) de 36,67 EUR/MWh, care este mai mic decât tariful de bază relevant (tariful 3.4), este disponibil pentru utilizatorii industriali întreruptibili cu o puternică modulare a sarcinii (a se vedea considerentele 16, 18 și 58 de mai sus). |
| --- | --- |

(115)

În al doilea rând, elementele de probă disponibile arată că, în decembrie 2004, au putut fi încheiate contracte de un an privind aprovizionarea de bază, pe baza prețurilor la termen de pe piață de 31,05 EUR/MWh, pentru furnizarea de energie în perioada ianuarie-decembrie 2005. Un preț final al pieței (cu servicii suplimentare și tarif de acces) de 36,67 EUR/MWh, care este mai mic decât tariful de bază relevant (tariful 3.4), este disponibil pentru utilizatorii industriali întreruptibili cu o puternică modulare a sarcinii (a se vedea considerentele 16, 18 și 58 de mai sus).

| (116) | Reducerile suplimentare disponibile în temeiul tarifelor reglementate pentru gestionarea cererii (de exemplu, modularea sarcinii, întreruptibilitatea) au permis prețuri medii mai mici pe piața reglementată pentru utilizatorii care furnizează astfel de servicii (22). Reducerile, care nu au fost abordate în mod specific în decizia de inițiere, au remunerat serviciile valoroase pe partea de cerere la rețea, care au implicat ajustări, investiții sau restricții aplicate în procesele comerciale sau industriale. Modularea sarcinii necesită efectuarea unor procese industriale sau comerciale mari consumatoare de energie mai degrabă în afara orelor de vârf decât în perioadele de vârf, pentru a reduce consumul de energie și tensiunea în rețeaua de energie electrică. În același mod, serviciile de întreruptibilitate furnizate în rețea sunt utile din punct de vedere economic deoarece constau, pentru utilizatorul industrial în cauză, în acordarea permisiunii ca operatorul de sistem să întrerupă aprovizionarea în termen scurt (de la câteva secunde la două ore) și pentru o perioadă lungă (de la una la zece ore), astfel cum a fost cazul tarifelor reglementate din Spania. |
| --- | --- |

(116)

Reducerile suplimentare disponibile în temeiul tarifelor reglementate pentru gestionarea cererii (de exemplu, modularea sarcinii, întreruptibilitatea) au permis prețuri medii mai mici pe piața reglementată pentru utilizatorii care furnizează astfel de servicii (22). Reducerile, care nu au fost abordate în mod specific în decizia de inițiere, au remunerat serviciile valoroase pe partea de cerere la rețea, care au implicat ajustări, investiții sau restricții aplicate în procesele comerciale sau industriale. Modularea sarcinii necesită efectuarea unor procese industriale sau comerciale mari consumatoare de energie mai degrabă în afara orelor de vârf decât în perioadele de vârf, pentru a reduce consumul de energie și tensiunea în rețeaua de energie electrică. În același mod, serviciile de întreruptibilitate furnizate în rețea sunt utile din punct de vedere economic deoarece constau, pentru utilizatorul industrial în cauză, în acordarea permisiunii ca operatorul de sistem să întrerupă aprovizionarea în termen scurt (de la câteva secunde la două ore) și pentru o perioadă lungă (de la una la zece ore), astfel cum a fost cazul tarifelor reglementate din Spania.

| (117) | Beneficiile oferite de astfel de servicii în ceea ce privește garantarea continuității aprovizionării cu energie electrică sunt recunoscute în legislația UE. Directiva 2005/89/CE a parlamentului European și a Consiliului din 18 ianuarie 2006 privind măsurile menite să garanteze siguranța aprovizionării cu energie electrică și investițiile în infrastructuri (23) solicită statelor membre să ia în considerare tehnologiile de gestionare a cererii și să ia măsurile necesare pentru a elimina obstacolele care împiedică utilizarea contractelor întreruptibile pentru a menține un echilibru între cerere și ofertă. Aceste servicii completează și pot chiar înlocui alte mijloace de reglementare folosite de operatorul de rețea pentru a garanta că cererea pentru energia electrică din rețea este în concordanță cu oferta, ceea ce evită întreruperea și căderile de tensiune, care sunt costisitoare din punct de vedere economic și social și ar putea conduce la sancțiuni sau datorii. |
| --- | --- |

(117)

Beneficiile oferite de astfel de servicii în ceea ce privește garantarea continuității aprovizionării cu energie electrică sunt recunoscute în legislația UE. Directiva 2005/89/CE a parlamentului European și a Consiliului din 18 ianuarie 2006 privind măsurile menite să garanteze siguranța aprovizionării cu energie electrică și investițiile în infrastructuri (23) solicită statelor membre să ia în considerare tehnologiile de gestionare a cererii și să ia măsurile necesare pentru a elimina obstacolele care împiedică utilizarea contractelor întreruptibile pentru a menține un echilibru între cerere și ofertă. Aceste servicii completează și pot chiar înlocui alte mijloace de reglementare folosite de operatorul de rețea pentru a garanta că cererea pentru energia electrică din rețea este în concordanță cu oferta, ceea ce evită întreruperea și căderile de tensiune, care sunt costisitoare din punct de vedere economic și social și ar putea conduce la sancțiuni sau datorii.

| (118) | În special în cazul Spaniei, lipsa unei capacități de interconectare semnificativă cu alte state membre și o penetrare semnificativă a furnizării intermitente de energie electrică provenită din surse regenerabile de energie în 2005 fac ca astfel de servicii să devină extrem de prețioase. Măsura valorii lor economice și costurile care ar putea fi evitate în sistemul de energie electrică pot fi ilustrate în ceea ce privește costurile suportate de operatorul de rețea spaniol Red. Eléctrica de España în achiziționarea de servicii de echilibrare. În 2005, Red. Eléctrica de España a plătit, în medie, 65 EUR/MWh pentru serviciile de reglementare secundare pentru creșterea de energie (adăugarea de energie suplimentară pe linie pe o perioadă cuprinsă între 15 secunde și 15 minute pentru a echilibra rețeaua); în ceea ce privește reglementarea terțiară a creșterii de energie (adăugarea de energie suplimentară pe linie pe o perioadă cuprinsă între 15 minute și 2 ore pentru a restabili rezerva de energie de reglementare secundară), prețul mediu în 2005 a fost de 78 EUR/MWh, crescând până la 600 EUR/MWh (24). Prin aplatizarea cererii și eliminarea acesteia din perioadele de vârf (modularea sarcinii) sau prin oferirea capacității de reducere a acesteia în situații critice (servicii întreruptibile), reducerile la tarifele reglementate relevante (de exemplu, în jur de 32 EUR/MWh pentru tariful 3.4) par să se justifice din punct de vedere economic. |
| --- | --- |

(118)

În special în cazul Spaniei, lipsa unei capacități de interconectare semnificativă cu alte state membre și o penetrare semnificativă a furnizării intermitente de energie electrică provenită din surse regenerabile de energie în 2005 fac ca astfel de servicii să devină extrem de prețioase. Măsura valorii lor economice și costurile care ar putea fi evitate în sistemul de energie electrică pot fi ilustrate în ceea ce privește costurile suportate de operatorul de rețea spaniol Red. Eléctrica de España în achiziționarea de servicii de echilibrare. În 2005, Red. Eléctrica de España a plătit, în medie, 65 EUR/MWh pentru serviciile de reglementare secundare pentru creșterea de energie (adăugarea de energie suplimentară pe linie pe o perioadă cuprinsă între 15 secunde și 15 minute pentru a echilibra rețeaua); în ceea ce privește reglementarea terțiară a creșterii de energie (adăugarea de energie suplimentară pe linie pe o perioadă cuprinsă între 15 minute și 2 ore pentru a restabili rezerva de energie de reglementare secundară), prețul mediu în 2005 a fost de 78 EUR/MWh, crescând până la 600 EUR/MWh (24). Prin aplatizarea cererii și eliminarea acesteia din perioadele de vârf (modularea sarcinii) sau prin oferirea capacității de reducere a acesteia în situații critice (servicii întreruptibile), reducerile la tarifele reglementate relevante (de exemplu, în jur de 32 EUR/MWh pentru tariful 3.4) par să se justifice din punct de vedere economic.

| (119) | În absența unor astfel de reduceri pentru măsurile de gestionare a cererii, tarifele reglementate pentru utilizatorii conectați la rețeaua de înaltă tensiune (tarifele 1.4 și 2.4) s-au menținut la un nivel mult mai mare, între 58 EUR și 61 EUR/MWh pentru tariful de bază și 76,2 EUR/MWh pentru prețurile reale medii. Comparativ cu prețurile la termen de pe piață, de 31,05 EUR/MWh, disponibile pentru perioada ianuarie-decembrie 2005, nu se poate considera că prețurile de pe piață sunt mai mari decât tarifele reglementate aplicabile marii majorități a utilizatorilor industriali și comerciali cu consum ridicat. |
| --- | --- |

(119)

În absența unor astfel de reduceri pentru măsurile de gestionare a cererii, tarifele reglementate pentru utilizatorii conectați la rețeaua de înaltă tensiune (tarifele 1.4 și 2.4) s-au menținut la un nivel mult mai mare, între 58 EUR și 61 EUR/MWh pentru tariful de bază și 76,2 EUR/MWh pentru prețurile reale medii. Comparativ cu prețurile la termen de pe piață, de 31,05 EUR/MWh, disponibile pentru perioada ianuarie-decembrie 2005, nu se poate considera că prețurile de pe piață sunt mai mari decât tarifele reglementate aplicabile marii majorități a utilizatorilor industriali și comerciali cu consum ridicat.

| (120) | Rezultă că, deși prețurile energiei electrice înregistrate la nivelul grupului furnizorilor de energie electrică nu reprezintă o valoare de referință adecvată pentru compararea prețurilor la energia electrică plătite de marii utilizatori industriali și comerciali, prețurile reale ale pieței, aplicabile furnizării de energie electrică către utilizatorii finali care au fost aprovizionați cu energie electrică la tarife reglementate în 2005, au fost în conformitate cu nivelurile respective ale tarifelor reglementate. |
| --- | --- |

(120)

Rezultă că, deși prețurile energiei electrice înregistrate la nivelul grupului furnizorilor de energie electrică nu reprezintă o valoare de referință adecvată pentru compararea prețurilor la energia electrică plătite de marii utilizatori industriali și comerciali, prețurile reale ale pieței, aplicabile furnizării de energie electrică către utilizatorii finali care au fost aprovizionați cu energie electrică la tarife reglementate în 2005, au fost în conformitate cu nivelurile respective ale tarifelor reglementate.

6.   CONCLUZII PRIVIND MĂSURA

| (121) | Având în vedere considerentele de mai sus, Comisia consideră că s-a demonstrat faptul că, în primul rând, întreprinderile care au primit energie electrică la tarife totale reglementate nu au obținut beneficii din nivelul tarifelor respective și, în al doilea rând, ținând seama de angajamentul Spaniei de a modifica măsura, faptul că se va percepe dobândă la o rată adecvată pentru întârzierea de către anumite întreprinderi a plății unei părți din factura de energie în 2005. |
| --- | --- |

(121)

Având în vedere considerentele de mai sus, Comisia consideră că s-a demonstrat faptul că, în primul rând, întreprinderile care au primit energie electrică la tarife totale reglementate nu au obținut beneficii din nivelul tarifelor respective și, în al doilea rând, ținând seama de angajamentul Spaniei de a modifica măsura, faptul că se va percepe dobândă la o rată adecvată pentru întârzierea de către anumite întreprinderi a plății unei părți din factura de energie în 2005.

| (122) | Prin urmare, măsura în cauză nu presupune niciun avantaj economic în favoarea utilizatorilor comerciali. Întrucât criteriile prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din TFUE sunt cumulative, nu este necesară analiza îndeplinirii celorlalte criterii. |
| --- | --- |

(122)

Prin urmare, măsura în cauză nu presupune niciun avantaj economic în favoarea utilizatorilor comerciali. Întrucât criteriile prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din TFUE sunt cumulative, nu este necesară analiza îndeplinirii celorlalte criterii.

| (123) | În consecință, Comisia concluzionează că, având în vedere măsurile puse în aplicare de Spania pentru a recupera datoria utilizatorilor finali față de sistemul de energie electrică, sistemul de tarife reglementate puse în aplicare în 2005 nu a implicat ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. Această concluzie se referă la situația și la perioada de timp vizate de plângere, fără a se aduce atingere niciunei evaluări pe care Comisia ar putea să o efectueze cu privire la măsurile adoptate de Spania după 2005, |
| --- | --- |

(123)

În consecință, Comisia concluzionează că, având în vedere măsurile puse în aplicare de Spania pentru a recupera datoria utilizatorilor finali față de sistemul de energie electrică, sistemul de tarife reglementate puse în aplicare în 2005 nu a implicat ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. Această concluzie se referă la situația și la perioada de timp vizate de plângere, fără a se aduce atingere niciunei evaluări pe care Comisia ar putea să o efectueze cu privire la măsurile adoptate de Spania după 2005,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Sistemul de tarife reglementate pus în aplicare de către Regatul Spaniei în 2005 nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Regatului Spaniei.

Adoptată la Bruxelles, 4 februarie 2014.

Pentru Comisie

Joaquín ALMUNIA

Vicepreședinte

---

(1)  JO C 43, 27.2.2007, p. 9.

1

(2)  A se vedea nota de subsol 1.

2

(3)  Articolul 12 alineatul (2) din LSE prevede, în principiu, stabilirea anuală a tarifelor la energie electrică, cu posibilitatea de ajustare în cursul anului.

3

(4)  În temeiul articolului 8 din Decretul-lege nr. 1432/2002, tariful mediu nu ar putea crește cu peste 1,40 % (de la an la an), întrucât diferitele tarife ar putea crește doar cu un procentaj echivalent cu creșterea tarifului mediu: + 0,60 % (2 % în total).

4

(5)  Decretul-lege nr. 2392/2004 din 30 decembrie 2004 de stabilire a tarifelor la energia electrică pentru anul 2005. Monitorul Oficial al Spaniei nr. 315, p. 42766.

5

(6)  Decretul-lege nr. 5/2005 din 11 martie 2005 privind reformele urgente de promovare a productivității și de îmbunătățire a achizițiilor publice. Monitorul Oficial al Spaniei nr. 62, 14.3.2005, p. 8832.

6

(7)  Costurile irecuperabile sunt pierderile suferite de furnizorii tradiționali de energie electrică ca rezultat al investițiilor nerecuperabile efectuate înainte de liberalizare. Comisia a autorizat acordarea unui ajutor suplimentar pentru a acoperi astfel de pierderi, pe baza criteriilor stabilite în Metodologia privind costurile irecuperabile (Comunicarea Comisiei referitoare la metodologia pentru analizarea ajutorului de stat referitor la costurile irecuperabile), prin scrisoarea SG (2001) D/290869 din 6 august 2001. Prin Decizia SG (2001) D/290553 din 25 iulie 2011 în cazul NN 49/99, Comisia a autorizat Spania să acorde o compensație pentru costurile irecuperabile până în 2008 întreprinderilor cărora li s-a solicitat prefinanțarea deficitului aferent anului 2005.

7

(8)  Prima dispoziție suplimentară din Decretul-lege nr. 809/2006 din 30 iunie 2006 de revizuire a tarifului la energie electrică începând din 1 iulie 2006. Monitorul Oficial al Spaniei nr. 156, 1 iulie 2006.

8

(9)  Spania a liberalizat piața cu amănuntul a energiei electrice mai devreme decât au prevăzut directivele privind energia electrică din 1996 și 2003, care au stabilit un calendar de liberalizare pentru perioada 1999-2004 pentru utilizatorii finali comerciali (începând cu cei mai mari) și liberalizarea obligatorie a segmentului de gospodării numai de la 1 iulie 2007.

9

(10)  JO L 176, 15.7.2003, p. 37.

10

(11)  Articolul 3 alineatul (3) din Directiva privind energia electrică prevede: „Statele membre garantează că toți consumatorii casnici și, în cazul în care consideră oportun acest lucru, micile întreprinderi (prin urmare, întreprinderile cu mai puțin de 50 de angajați și cu o cifră de afaceri anuală sau un bilanț care nu depășește 10 milioane EUR) beneficiază de serviciul universal, și anume de dreptul de a li se furniza, pe teritoriul lor, energie electrică de o calitate bine definită, la prețuri rezonabile, ușor și clar comparabile și transparente. Pentru a se asigura furnizarea de servicii universale, statele membre pot numi un furnizor de ultimă instanță.”

11

(12)  Céntrica însăși împarte consumatorii în cinci grupuri. Această diviziune nu corespunde structurii tarifare reglementate publicate în decretul privind tarifele anuale, astfel cum este precizat la considerentul 17.

12

(13)  A se vedea literele (b) și (c) din anexa A la Directiva privind energia electrică.

13

(14)  Opinia avocatului general în cauzele conexate C-261/01 și C-262/01, Van Calster, punctul 41.

14

Van Calster

(15)  Hotărârea Curții de Justiție în cauzele conexate C-261/01 și C-262/01, Van Calster, ibid., punctele 49 și 50.

15

Van Calster

(16)  Decizia Comisiei din 25 iulie 2001, Ajutorul de stat NN 49/99 — Spania. Regim tranzitoriu pentru piața energiei electrice.

16

(17)  Scrisoarea Comisiei adresată Regatului Unit din 27 februarie 2002 (Ajutorul de stat N 661/99).

17

(18)  JO L 83, 27.3.1999, p. 1.

18

(19)  Wilson, R. (1993), Nonlinear Pricing (Prețurile nelineare), Oxford University Press.

19

Nonlinear Pricing (Prețurile nelineare)

(20)  Castro Rodriguez, F. (1999), Wright tariffs in the Spanish electricity industry, The case of residential consumption (Tarifele Wright în industria spaniolă de energie electrică, cazul consumului casnic, politica furnizorilor), p. 17.

20

Wright tariffs in the Spanish electricity industry, The case of residential consumption (Tarifele Wright în industria spaniolă de energie electrică, cazul consumului casnic, politica furnizorilor)

(21)  Hotărârea Curții de Justiție din 17 martie 1993 în cauzele conexate C-72/91 și C-73/91, punctul 21: „sistemul în cauză nu urmărește, prin obiect și structură generală, să creeze un avantaj care ar constitui o sarcină suplimentară pentru stat”.

21

(22)  Principala sursă din care sunt obținute cifrele în decizia de inițiere este raportul CNE: El Consumo Eléctrico en el Mercado Peninsular en el Año 2005, 25 iulie 2006, secțiunea 2. Pentru marii consumatori industriali (întreruptibili și THP), raportul indică faptul că o modulare puternică a sarcinii în afara perioadelor de vârf, care necesită ajustări ale proceselor de producție, permite reduceri substanțiale ale tarifelor principale.

22

El Consumo Eléctrico en el Mercado Peninsular en el Año 2005

(23)  JO L 33, 4.2.2006, p. 22. A se vedea articolul 3 alineatul (3) litera (c) și articolul 5 alineatul (2) litera (b).

23

(24)  El Sistema Eléctrico Español 2005, p. 54 și 55, Red. Eléctrica de España.

24

El Sistema Eléctrico Español 2005

---

| 12.7.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 205/45 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 205/45

---

DECIZIA COMISIEI

din 4 februarie 2014

privind ajutorul de stat SA.36559 (C 3/07) (ex NN 66/06) pus în aplicare de Spania

Tarifele la energia electrică în Spania: distribuitorii

[notificată cu numărul C(2013) 7743]

(Numai textul în limba spaniolă este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2014/457/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

după ce a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile în conformitate cu dispozițiile menționate anterior (1) și având în vedere observațiile acestora,

întrucât:

PROCEDURA

| (1) | Prin scrisoarea din 27 aprilie 2006, întreprinderile Céntrica plc și Céntrica Energía S.L.U. (denumite în continuare în mod colectiv „Céntrica”) au depus o plângere la Comisie cu privire la sistemul de tarife reglementate pentru energia electrică pus în aplicare în Spania în 2005. |
| --- | --- |

(1)

Prin scrisoarea din 27 aprilie 2006, întreprinderile Céntrica plc și Céntrica Energía S.L.U. (denumite în continuare în mod colectiv „Céntrica”) au depus o plângere la Comisie cu privire la sistemul de tarife reglementate pentru energia electrică pus în aplicare în Spania în 2005.

| (2) | Prin scrisoarea din 27 iulie 2006, Comisia a solicitat autorităților spaniole să furnizeze informații cu privire la măsura sus-menționată. Comisia a primit informațiile prin scrisoarea din 22 august 2006. |
| --- | --- |

(2)

Prin scrisoarea din 27 iulie 2006, Comisia a solicitat autorităților spaniole să furnizeze informații cu privire la măsura sus-menționată. Comisia a primit informațiile prin scrisoarea din 22 august 2006.

| (3) | La 12 octombrie 2006, cazul a fost înregistrat ca ajutor nenotificat (cazul NN 66/06). |
| --- | --- |

(3)

La 12 octombrie 2006, cazul a fost înregistrat ca ajutor nenotificat (cazul NN 66/06).

| (4) | Prin scrisoarea din 9 noiembrie 2006, Comisia a solicitat autorităților spaniole clarificări suplimentare cu privire la măsura în cauză. Autoritățile spaniole au răspuns prin scrisoarea din 12 decembrie 2006. |
| --- | --- |

(4)

Prin scrisoarea din 9 noiembrie 2006, Comisia a solicitat autorităților spaniole clarificări suplimentare cu privire la măsura în cauză. Autoritățile spaniole au răspuns prin scrisoarea din 12 decembrie 2006.

| (5) | Prin scrisoarea din 24 ianuarie 2007, Comisia a informat autoritățile spaniole că a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) cu privire la măsura în cauză. |
| --- | --- |

(5)

Prin scrisoarea din 24 ianuarie 2007, Comisia a informat autoritățile spaniole că a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) cu privire la măsura în cauză.

| (6) | Decizia Comisiei a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene  (2). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la măsura în cauză. |
| --- | --- |

(6)

Decizia Comisiei a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene  (2). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la măsura în cauză.

| (7) | Spania și-a prezentat observațiile prin scrisoarea din 26 februarie 2007. |
| --- | --- |

(7)

Spania și-a prezentat observațiile prin scrisoarea din 26 februarie 2007.

| (8) | Comisia a primit observații de la următoarele părți interesate: guvernul regional din Galicia (scrisoarea din 23 martie 2007), Céntrica (scrisorile din 26 martie 2007 și 3 iulie 2007), ACIE — Asociația furnizorilor independenți de energie (scrisoarea din 26 martie 2007), Guvernul din Asturias (scrisoarea din 27 martie 2007), AEGE — Asociația utilizatorilor mari consumatori de energie (scrisoarea din 2 aprilie 2007), Asturiana de Zinc — AZSA (scrisoarea din 3 aprilie 2007), Ferroatlántica — un producător de metale (scrisoarea din 3 aprilie 2007), Alcoa (scrisoarea din 3 aprilie 2007), UNESA — Asociația spaniolă a întreprinderilor din industria energiei electrice (scrisoarea din 25 aprilie 2007), ENEL Viesgo (scrisoarea din 26 aprilie 2007), Iberdrola (scrisoarea din 26 aprilie 2007), Union Fenosa Distribución (scrisoarea din 27 aprilie 2007), Hidrocantábrico Distribución Electrica (scrisoarea din 27 aprilie 2007), Endesa Distribución Electrica (scrisoarea din 27 aprilie 2007). |
| --- | --- |

(8)

Comisia a primit observații de la următoarele părți interesate: guvernul regional din Galicia (scrisoarea din 23 martie 2007), Céntrica (scrisorile din 26 martie 2007 și 3 iulie 2007), ACIE — Asociația furnizorilor independenți de energie (scrisoarea din 26 martie 2007), Guvernul din Asturias (scrisoarea din 27 martie 2007), AEGE — Asociația utilizatorilor mari consumatori de energie (scrisoarea din 2 aprilie 2007), Asturiana de Zinc — AZSA (scrisoarea din 3 aprilie 2007), Ferroatlántica — un producător de metale (scrisoarea din 3 aprilie 2007), Alcoa (scrisoarea din 3 aprilie 2007), UNESA — Asociația spaniolă a întreprinderilor din industria energiei electrice (scrisoarea din 25 aprilie 2007), ENEL Viesgo (scrisoarea din 26 aprilie 2007), Iberdrola (scrisoarea din 26 aprilie 2007), Union Fenosa Distribución (scrisoarea din 27 aprilie 2007), Hidrocantábrico Distribución Electrica (scrisoarea din 27 aprilie 2007), Endesa Distribución Electrica (scrisoarea din 27 aprilie 2007).

| (9) | Prin scrisorile din 15 mai și 6 iulie 2007, Comisia a transmis observațiile părților interesate autorităților spaniole, care au avut posibilitatea să reacționeze; comentariile acestora au fost primite în scrisoarea din 2 august 2007. |
| --- | --- |

(9)

Prin scrisorile din 15 mai și 6 iulie 2007, Comisia a transmis observațiile părților interesate autorităților spaniole, care au avut posibilitatea să reacționeze; comentariile acestora au fost primite în scrisoarea din 2 august 2007.

| (10) | Informații suplimentare au fost transmise de Céntrica prin scrisorile din 1 iunie 2007, 28 august 2007, 4 februarie 2008 și 1 martie 2008. |
| --- | --- |

(10)

Informații suplimentare au fost transmise de Céntrica prin scrisorile din 1 iunie 2007, 28 august 2007, 4 februarie 2008 și 1 martie 2008.

| (11) | Prin scrisorile din 30 iulie 2009, 19 martie 2010, 6 octombrie 2011, 12 aprilie 2012, 31 august 2012, 4 februarie 2013 și 17 iulie 2013, Comisia a solicitat autorităților spaniole să furnizeze clarificări suplimentare cu privire la măsura în cauză. Autoritățile au răspuns prin scrisorile din 5 octombrie 2009, 26 aprilie 2010, 7 decembrie 2011, 12 iunie 2012, 18 octombrie 2012, 11 februarie 2013 și 4 octombrie 2013. |
| --- | --- |

(11)

Prin scrisorile din 30 iulie 2009, 19 martie 2010, 6 octombrie 2011, 12 aprilie 2012, 31 august 2012, 4 februarie 2013 și 17 iulie 2013, Comisia a solicitat autorităților spaniole să furnizeze clarificări suplimentare cu privire la măsura în cauză. Autoritățile au răspuns prin scrisorile din 5 octombrie 2009, 26 aprilie 2010, 7 decembrie 2011, 12 iunie 2012, 18 octombrie 2012, 11 februarie 2013 și 4 octombrie 2013.

| (12) | La 19 aprilie 2013, cazul a fost disjuns în două părți: cazul SA.21817 (C 3/07 ex NN 66/06), care vizează ajutoarele pentru utilizatorii finali de energie electrică, și cazul SA.36559 (C 3/07 ex NN 66/06), care vizează ajutoarele pentru distribuitorii de energie electrică. Prezenta decizie se referă exclusiv la ajutorul acordat distribuitorilor de energie electrică. |
| --- | --- |

(12)

La 19 aprilie 2013, cazul a fost disjuns în două părți: cazul SA.21817 (C 3/07 ex NN 66/06), care vizează ajutoarele pentru utilizatorii finali de energie electrică, și cazul SA.36559 (C 3/07 ex NN 66/06), care vizează ajutoarele pentru distribuitorii de energie electrică. Prezenta decizie se referă exclusiv la ajutorul acordat distribuitorilor de energie electrică.

DESCRIEREA DETALIATĂ A MĂSURII

SISTEMUL DE ENERGIE ELECTRICĂ DIN SPANIA ÎN 2005

Distincție între activitățile reglementate și cele nereglementate

| (13) | În cadrul legislativ instituit prin Legea nr. 54/1997 din 27 noiembrie 1997 (Ley del Sector eléctrico — LSE), care reprezintă piatra de temelie a sistemului spaniol de energie electrică, se face o distincție fundamentală între activitățile reglementate și cele liberalizate. |
| --- | --- |

(13)

În cadrul legislativ instituit prin Legea nr. 54/1997 din 27 noiembrie 1997 (Ley del Sector eléctrico — LSE), care reprezintă piatra de temelie a sistemului spaniol de energie electrică, se face o distincție fundamentală între activitățile reglementate și cele liberalizate.

| (14) | Producerea, importul, exportul și vânzarea cu amănuntul de energie electrică sunt activități liberalizate, și anume, activități care pot fi exercitate în mod liber de către operatorii economici în condițiile pieței și asupra cărora statul nu exercită un control de reglementare strict, de exemplu, prin controlarea prețurilor și a condițiilor de aprovizionare. |
| --- | --- |

(14)

Producerea, importul, exportul și vânzarea cu amănuntul de energie electrică sunt activități liberalizate, și anume, activități care pot fi exercitate în mod liber de către operatorii economici în condițiile pieței și asupra cărora statul nu exercită un control de reglementare strict, de exemplu, prin controlarea prețurilor și a condițiilor de aprovizionare.

| (15) | Dimpotrivă, distribuția, transportul și activitățile desfășurate de participantul pe piață (3) și de operatorul de sistem (4) sunt reglementate pe deplin de către stat. În general, aceste activități sunt reglementate de stat în toate sistemele de energie electrică deoarece operatorii care le realizează dețin monopoluri de facto sau de jure și, în caz contrar, nu s-ar confrunta cu restricții în încălcarea normelor de concurență și ar putea să perceapă prețuri de monopol mai mari decât prețul normal al pieței. |
| --- | --- |

(15)

Dimpotrivă, distribuția, transportul și activitățile desfășurate de participantul pe piață (3) și de operatorul de sistem (4) sunt reglementate pe deplin de către stat. În general, aceste activități sunt reglementate de stat în toate sistemele de energie electrică deoarece operatorii care le realizează dețin monopoluri de facto sau de jure și, în caz contrar, nu s-ar confrunta cu restricții în încălcarea normelor de concurență și ar putea să perceapă prețuri de monopol mai mari decât prețul normal al pieței.

Distribuția simplă și aprovizionarea la tarife reglementate

| (16) | În 2005, distribuția acoperea trei tipuri de activități reglementate în rețeaua spaniolă de energie electrică. Prima era distribuția simplă, care constă în transmiterea de energie electrică la punctele de consum prin rețelele de distribuție, fiind un monopol în absența unor rețele alternative. A doua activitate includea anumite activități de administrare comercială, strâns legate de distribuție, cum ar fi citirea contoarelor, încheierea contractelor, facturarea, furnizarea de servicii pentru clienți etc. Cea de a treia activitate reglementată în 2005 a fost furnizarea la tarife reglementate, aceasta fiind atribuită prin lege distribuitorilor, în plus față de principalele lor sarcini statutare (gestionarea și furnizarea accesului la rețelele de distribuție a energiei electrice) (5). După finalizarea reformei în 2009, distribuitorii nu mai furnizează energie electrică la tarife reglementate. |
| --- | --- |

(16)

În 2005, distribuția acoperea trei tipuri de activități reglementate în rețeaua spaniolă de energie electrică. Prima era distribuția simplă, care constă în transmiterea de energie electrică la punctele de consum prin rețelele de distribuție, fiind un monopol în absența unor rețele alternative. A doua activitate includea anumite activități de administrare comercială, strâns legate de distribuție, cum ar fi citirea contoarelor, încheierea contractelor, facturarea, furnizarea de servicii pentru clienți etc. Cea de a treia activitate reglementată în 2005 a fost furnizarea la tarife reglementate, aceasta fiind atribuită prin lege distribuitorilor, în plus față de principalele lor sarcini statutare (gestionarea și furnizarea accesului la rețelele de distribuție a energiei electrice) (5). După finalizarea reformei în 2009, distribuitorii nu mai furnizează energie electrică la tarife reglementate.

| (17) | Distribuitorii au fost obligați prin lege să achiziționeze energia electrică necesară pentru a furniza energie electrică clienților reglementați de pe piața cu ridicata organizată („pool” — grup de furnizori de energie electrică) la prețul zilnic (prețul marginal al sistemului sau „prețul pool”) sau direct de la producătorii de energie regenerabilă (6), pentru ca apoi să revândă energia electrică pentru consumatorii finali, la tariful reglementat aplicabil. |
| --- | --- |

(17)

Distribuitorii au fost obligați prin lege să achiziționeze energia electrică necesară pentru a furniza energie electrică clienților reglementați de pe piața cu ridicata organizată („pool” — grup de furnizori de energie electrică) la prețul zilnic (prețul marginal al sistemului sau „prețul pool”) sau direct de la producătorii de energie regenerabilă (6), pentru ca apoi să revândă energia electrică pentru consumatorii finali, la tariful reglementat aplicabil.

Rolul distribuitorilor ca intermediari financiari ai sistemului

| (18) | În 2005, existau nu mai puțin de 25 de tarife reglementate diferite pentru utilizatorii finali, în funcție de nivelul de consum, profilul consumului și/sau utilizarea consumului și tensiunea de branșare la rețea. În același timp, alte nouă taxe reglementate de acces la rețea se aplicau utilizatorilor finali de pe piața liberă, bazate, de asemenea, pe tensiunea de branșare și pe o serie de alte caracteristici (7). Pe piața liberă, taxele de acces la rețea erau plătite de către utilizatorii finali, care le-au transferat către distribuitori. Pe piața reglementată, taxele de acces la rețea erau incluse în tarifele globale reglementate plătite de către utilizatorii finali distribuitorilor (acestea erau implicite). Din 2005, Spania a introdus modificări la sistemul de tarife reglementate. Cea mai recentă modificare a fost efectuată în 2013, când Spania a adoptat un nou cadru legislativ pentru sectorul energiei electrice (Legea nr. 24/13), care include, printre alte măsuri, reforma de reglementare a prețurilor pieței cu amănuntul. Spania a anunțat că noua lege și dispozițiile de punere în aplicare a acesteia se vor aplica în cursul anului 2014. |
| --- | --- |

(18)

În 2005, existau nu mai puțin de 25 de tarife reglementate diferite pentru utilizatorii finali, în funcție de nivelul de consum, profilul consumului și/sau utilizarea consumului și tensiunea de branșare la rețea. În același timp, alte nouă taxe reglementate de acces la rețea se aplicau utilizatorilor finali de pe piața liberă, bazate, de asemenea, pe tensiunea de branșare și pe o serie de alte caracteristici (7). Pe piața liberă, taxele de acces la rețea erau plătite de către utilizatorii finali, care le-au transferat către distribuitori. Pe piața reglementată, taxele de acces la rețea erau incluse în tarifele globale reglementate plătite de către utilizatorii finali distribuitorilor (acestea erau implicite). Din 2005, Spania a introdus modificări la sistemul de tarife reglementate. Cea mai recentă modificare a fost efectuată în 2013, când Spania a adoptat un nou cadru legislativ pentru sectorul energiei electrice (Legea nr. 24/13), care include, printre alte măsuri, reforma de reglementare a prețurilor pieței cu amănuntul. Spania a anunțat că noua lege și dispozițiile de punere în aplicare a acesteia se vor aplica în cursul anului 2014.

| (19) | Nivelurile tarifelor totale reglementate și ale taxelor reglementate de acces la rețea au fost stabilite ex ante o singură dată pentru întregul an, în mod normal înainte de sfârșitul anului N-1, putând fi ajustate în cursul anului (8). Cu toate acestea, majorările tarifare anuale au fost supuse unei limite maxime (9). În principiu, au fost stabilite toate nivelurile taxelor și tarifelor, pe baza previziunilor, astfel încât să se asigure că veniturile reglementate care rezultă din aplicarea acestora sunt suficiente pentru a se acoperi costurile totale reglementate ale sistemului de energie electrică. Costurile reglementate ale sistemului au cuprins, în 2005, costurile de aprovizionare cu energie pentru tarifele totale, costurile achiziționării de energie din schemele de sprijin speciale (surse regenerabile, cogenerare etc.), costurile de transport și de distribuție, măsurile de gestionare a cererii, alte costuri de generare a energiei electrice în insulele spaniole, sprijinul pentru cărbune, deficitele anilor precedenți etc. |
| --- | --- |

(19)

Nivelurile tarifelor totale reglementate și ale taxelor reglementate de acces la rețea au fost stabilite ex ante o singură dată pentru întregul an, în mod normal înainte de sfârșitul anului N-1, putând fi ajustate în cursul anului (8). Cu toate acestea, majorările tarifare anuale au fost supuse unei limite maxime (9). În principiu, au fost stabilite toate nivelurile taxelor și tarifelor, pe baza previziunilor, astfel încât să se asigure că veniturile reglementate care rezultă din aplicarea acestora sunt suficiente pentru a se acoperi costurile totale reglementate ale sistemului de energie electrică. Costurile reglementate ale sistemului au cuprins, în 2005, costurile de aprovizionare cu energie pentru tarifele totale, costurile achiziționării de energie din schemele de sprijin speciale (surse regenerabile, cogenerare etc.), costurile de transport și de distribuție, măsurile de gestionare a cererii, alte costuri de generare a energiei electrice în insulele spaniole, sprijinul pentru cărbune, deficitele anilor precedenți etc.

| (20) | În cadrul de reglementare instituit în Spania, distribuitorii au fost (și sunt în continuare) principalii intermediari financiari ai sistemului. Distribuitorii au gestionat toate veniturile provenite din sistemul tarifar reglementat, și anume, taxele de acces la rețea și veniturile generate de tarifele totale. Veniturile respective, denumite colectiv „venituri de plătit” (Ingresos liquidables), au fost utilizate pentru a acoperi toate costurile reglementate ale sistemului. Nu există norme privind alocarea unei anumite categorii de venituri sau a unei părți din aceasta pentru o anumită categorie de costuri sau o parte din aceasta. În consecință, veniturile din taxele de acces la rețea nu au fost alocate în totalitate sau în parte pentru a finanța costurile mai ridicate de sprijin pentru energia electrică din surse regenerabile de energie sau costurile de producție în insulele spaniole. |
| --- | --- |

(20)

În cadrul de reglementare instituit în Spania, distribuitorii au fost (și sunt în continuare) principalii intermediari financiari ai sistemului. Distribuitorii au gestionat toate veniturile provenite din sistemul tarifar reglementat, și anume, taxele de acces la rețea și veniturile generate de tarifele totale. Veniturile respective, denumite colectiv „venituri de plătit” (Ingresos liquidables), au fost utilizate pentru a acoperi toate costurile reglementate ale sistemului. Nu există norme privind alocarea unei anumite categorii de venituri sau a unei părți din aceasta pentru o anumită categorie de costuri sau o parte din aceasta. În consecință, veniturile din taxele de acces la rețea nu au fost alocate în totalitate sau în parte pentru a finanța costurile mai ridicate de sprijin pentru energia electrică din surse regenerabile de energie sau costurile de producție în insulele spaniole.

| (21) | Procedura de închidere a conturilor a avut loc în cadrul unui proces de decontare efectuat sub controlul direct al autorității de reglementare spaniole, Comisión Nacional de Energía (denumită în continuare „CNE”). Remunerarea distribuitorilor (pentru activitățile legate de simpla distribuție) a fost reținută, de asemenea, din veniturile de plătit, după deducerea tuturor celorlalte costuri. |
| --- | --- |

(21)

Procedura de închidere a conturilor a avut loc în cadrul unui proces de decontare efectuat sub controlul direct al autorității de reglementare spaniole, Comisión Nacional de Energía (denumită în continuare „CNE”). Remunerarea distribuitorilor (pentru activitățile legate de simpla distribuție) a fost reținută, de asemenea, din veniturile de plătit, după deducerea tuturor celorlalte costuri.

Distribuitori/furnizori și prețurile corespunzătoare

| (22) | Prin urmare, în 2005, două categorii distincte de operatori erau active pe piața cu amănuntul a energiei electrice în Spania: distribuitorii, care au fost obligați să vândă la tarife reglementate, și furnizorii, care au vândut în condiții negociate liber. Din motive istorice, distribuitorii din Spania fac parte din grupuri integrate pe verticală (operatori tradiționali), care, în mod tradițional, operează rețelele de distribuție din anumite zone geografice și care s-au schimbat numai ca urmare a fuziunilor anterioare și consolidărilor. Pe piața reglementată, distribuitorii au perceput tarife totale care nu au făcut deosebirea între costurile de achiziție a energiei electrice și costurile de acces la rețea. |
| --- | --- |

(22)

Prin urmare, în 2005, două categorii distincte de operatori erau active pe piața cu amănuntul a energiei electrice în Spania: distribuitorii, care au fost obligați să vândă la tarife reglementate, și furnizorii, care au vândut în condiții negociate liber. Din motive istorice, distribuitorii din Spania fac parte din grupuri integrate pe verticală (operatori tradiționali), care, în mod tradițional, operează rețelele de distribuție din anumite zone geografice și care s-au schimbat numai ca urmare a fuziunilor anterioare și consolidărilor. Pe piața reglementată, distribuitorii au perceput tarife totale care nu au făcut deosebirea între costurile de achiziție a energiei electrice și costurile de acces la rețea.

| (23) | Furnizorii pot aparține unor grupuri integrate pe verticală (care, de regulă, au divizii separate de producție, distribuție și furnizare) sau pot fi nou intrați pe piață. De multe ori, furnizorii nou intrați nu dețin nicio capacitate de producție și sunt activi doar pe piața cu amănuntul. Céntrica este un astfel de nou operator. Pe piața liberă, furnizorii au practicat prețuri care trebuiau să acopere taxe de acces la rețea (de plătit către distribuitori), cheltuielile de achiziționare a energiei (costurile de achiziționare a energiei pe piața cu ridicata sau costurile proprii de producție în cazul unei întreprinderi integrate pe verticală) și o „marjă de comercializare”, care acoperă alte costuri (costurile de comercializare, sistemele informatice, facturarea etc.), precum și o rentabilitate a capitalului investit. |
| --- | --- |

(23)

Furnizorii pot aparține unor grupuri integrate pe verticală (care, de regulă, au divizii separate de producție, distribuție și furnizare) sau pot fi nou intrați pe piață. De multe ori, furnizorii nou intrați nu dețin nicio capacitate de producție și sunt activi doar pe piața cu amănuntul. Céntrica este un astfel de nou operator. Pe piața liberă, furnizorii au practicat prețuri care trebuiau să acopere taxe de acces la rețea (de plătit către distribuitori), cheltuielile de achiziționare a energiei (costurile de achiziționare a energiei pe piața cu ridicata sau costurile proprii de producție în cazul unei întreprinderi integrate pe verticală) și o „marjă de comercializare”, care acoperă alte costuri (costurile de comercializare, sistemele informatice, facturarea etc.), precum și o rentabilitate a capitalului investit.

| (24) | În 2005, coexistența dintre piața liberă și piața reglementată, în special în ceea ce privește posibilitatea ca utilizatorii finali să opteze liber între cele două, a însemnat că tarifele reglementate au funcționat ca preț de referință sau ca o limită de facto cu privire la prețurile pieței libere. Prin urmare, un furnizor putea funcționa în mod profitabil într-un anumit segment de piață numai în cazul în care exista o marjă pozitivă de comercializare, și anume, o oarecare diferență între prețul de vânzare cu amănuntul, însemnând, în acest caz, tariful reglementat la care clientul are dreptul, și costurile globale suportate în furnizarea de energie electrică clienților. |
| --- | --- |

(24)

În 2005, coexistența dintre piața liberă și piața reglementată, în special în ceea ce privește posibilitatea ca utilizatorii finali să opteze liber între cele două, a însemnat că tarifele reglementate au funcționat ca preț de referință sau ca o limită de facto cu privire la prețurile pieței libere. Prin urmare, un furnizor putea funcționa în mod profitabil într-un anumit segment de piață numai în cazul în care exista o marjă pozitivă de comercializare, și anume, o oarecare diferență între prețul de vânzare cu amănuntul, însemnând, în acest caz, tariful reglementat la care clientul are dreptul, și costurile globale suportate în furnizarea de energie electrică clienților.

Deficitul tarifar pe 2005

| (25) | În 2005, nivelul la care au fost stabilite tarifele reglementate și taxele de acces la rețea nu a generat suficiente venituri pentru a permite sistemului să recupereze toate costurile documentate ex post pentru întregul an. Procesul de decontare final pentru 2005, efectuat de CNE la încheierea exercițiului, a stabilit un deficit de 3,811 miliarde EUR. Aceasta nu a fost prima dată când procesul de decontare a condus la deficit, deși mărimea deficitului din 2005 a fost fără precedent. Deficite mai mici fuseseră înregistrate deja în 2000, 2001 și 2002. |
| --- | --- |

(25)

În 2005, nivelul la care au fost stabilite tarifele reglementate și taxele de acces la rețea nu a generat suficiente venituri pentru a permite sistemului să recupereze toate costurile documentate ex post pentru întregul an. Procesul de decontare final pentru 2005, efectuat de CNE la încheierea exercițiului, a stabilit un deficit de 3,811 miliarde EUR. Aceasta nu a fost prima dată când procesul de decontare a condus la deficit, deși mărimea deficitului din 2005 a fost fără precedent. Deficite mai mici fuseseră înregistrate deja în 2000, 2001 și 2002.

| (26) | Printre altele, guvernul a subestimat costurile achizițiilor reale de energie electrică. În timp ce, în termeni generali, consumul de energie electrică la nivelul utilizatorilor finali de pe piața reglementată și de pe cea liberă a evoluat în 2005 aproximativ conform previziunilor din decembrie 2004, creșterile neprevăzute de prețuri în cursul anului au stabilit prețurile cu ridicata la 62,4 EUR/MWh în 2005, în comparație cu 35,61 EUR/MWh în 2004, prețul mediu cu ridicata în 2005 ajungând la 59,47 EUR/MWh. Cauzele creșterii includ un an neobișnuit de secetos, care a redus producția de energie hidroelectrică cu 55 %, o creștere a prețurilor la petrol, impactul prețului curent al certificatelor de emisii de CO2 primite cu titlu gratuit în cadrul schemei de comercializare a certificatelor de emisii, precum și o creștere a cererii de energie mai mare decât creșterea PIB-ului. |
| --- | --- |

(26)

Printre altele, guvernul a subestimat costurile achizițiilor reale de energie electrică. În timp ce, în termeni generali, consumul de energie electrică la nivelul utilizatorilor finali de pe piața reglementată și de pe cea liberă a evoluat în 2005 aproximativ conform previziunilor din decembrie 2004, creșterile neprevăzute de prețuri în cursul anului au stabilit prețurile cu ridicata la 62,4 EUR/MWh în 2005, în comparație cu 35,61 EUR/MWh în 2004, prețul mediu cu ridicata în 2005 ajungând la 59,47 EUR/MWh. Cauzele creșterii includ un an neobișnuit de secetos, care a redus producția de energie hidroelectrică cu 55 %, o creștere a prețurilor la petrol, impactul prețului curent al certificatelor de emisii de CO2 primite cu titlu gratuit în cadrul schemei de comercializare a certificatelor de emisii, precum și o creștere a cererii de energie mai mare decât creșterea PIB-ului.

| (27) | Autoritatea de reglementare spaniolă, CNE, a subliniat faptul că, în 2005, în medie, tarifele totale nu au reflectat toate costurile de aprovizionare și, în special, costurile legate de achiziționarea de energie de pe piața cu ridicata. În special, astfel cum se arată în graficul de mai jos, numai în cinci luni, în perioada ianuarie-februarie 2005, iar ulterior din nou în perioada aprilie-iunie 2005, prețurile la energie incluse în tarifele totale medii reglementate au fost mai mici decât prețurile medii ale pieței de energie electrică cu ridicata. Cu toate acestea, în perioada octombrie 2006-decembrie 2007 se observă tendința inversă: în cursul perioadei respective de 14 luni, prețurile cu ridicata medii au scăzut brusc sub prețurile medii la energie incluse în tarifele totale medii reglementate, cu mult peste diferența constatată în cele șapte luni din 2005, când prețurile cu ridicata au fost mai mari decât cele incluse în tarifele totale.

  Graficul 1


  Prețul cu ridicata mediu ponderat/prețul energiei inclus în tariful total



  Sursa: CNE — Informe sobre la evolución de la competencia en los mercados de gaz y electricidad. Perioada 2005-2007, p. 84. |
| --- | --- |

(27)

Autoritatea de reglementare spaniolă, CNE, a subliniat faptul că, în 2005, în medie, tarifele totale nu au reflectat toate costurile de aprovizionare și, în special, costurile legate de achiziționarea de energie de pe piața cu ridicata. În special, astfel cum se arată în graficul de mai jos, numai în cinci luni, în perioada ianuarie-februarie 2005, iar ulterior din nou în perioada aprilie-iunie 2005, prețurile la energie incluse în tarifele totale medii reglementate au fost mai mici decât prețurile medii ale pieței de energie electrică cu ridicata. Cu toate acestea, în perioada octombrie 2006-decembrie 2007 se observă tendința inversă: în cursul perioadei respective de 14 luni, prețurile cu ridicata medii au scăzut brusc sub prețurile medii la energie incluse în tarifele totale medii reglementate, cu mult peste diferența constatată în cele șapte luni din 2005, când prețurile cu ridicata au fost mai mari decât cele incluse în tarifele totale.

Graficul 1

Prețul cu ridicata mediu ponderat/prețul energiei inclus în tariful total

Sursa: CNE — Informe sobre la evolución de la competencia en los mercados de gaz y electricidad. Perioada 2005-2007, p. 84.

| (28) | De asemenea, un alt factor important care a contribuit la creșterea costurilor generale ale sistemului a fost nivelul ridicat de sprijin acordat pentru producția de energie din surse regenerabile. În special, producătorii de energie din surse regenerabile au putut opta pentru participarea directă la grupul furnizorilor de energie electrică — „pool”. În 2005, această opțiune a fost deosebit de atractivă și, prin urmare, mai mulți producători de energie din surse regenerabile decât se preconizase au făcut parte din acest grup, ceea ce a determinat costuri mai mari pentru sistem. De asemenea, sprijinul direct acordat cheltuielilor cu energia electrică în cadrul regimului special (energie din surse regenerabile, cogenerare) nevândută grupului, înscrise în evidența contabilă drept cheltuieli reglementate, s-a ridicat la 2,701 miliarde EUR în 2005, în creștere cu 5,75 % față de 2004. Cu titlu indicativ, cheltuielile cu transportul și cu distribuția ale sistemului s-au ridicat la 4, 142 miliarde EUR în 2004, la 4,410 miliarde EUR în 2005 și la 4,567 miliarde EUR în 2006. |
| --- | --- |

(28)

De asemenea, un alt factor important care a contribuit la creșterea costurilor generale ale sistemului a fost nivelul ridicat de sprijin acordat pentru producția de energie din surse regenerabile. În special, producătorii de energie din surse regenerabile au putut opta pentru participarea directă la grupul furnizorilor de energie electrică — „pool”. În 2005, această opțiune a fost deosebit de atractivă și, prin urmare, mai mulți producători de energie din surse regenerabile decât se preconizase au făcut parte din acest grup, ceea ce a determinat costuri mai mari pentru sistem. De asemenea, sprijinul direct acordat cheltuielilor cu energia electrică în cadrul regimului special (energie din surse regenerabile, cogenerare) nevândută grupului, înscrise în evidența contabilă drept cheltuieli reglementate, s-a ridicat la 2,701 miliarde EUR în 2005, în creștere cu 5,75 % față de 2004. Cu titlu indicativ, cheltuielile cu transportul și cu distribuția ale sistemului s-au ridicat la 4, 142 miliarde EUR în 2004, la 4,410 miliarde EUR în 2005 și la 4,567 miliarde EUR în 2006.

Mecanismul adoptat pentru prefinanțarea deficitului

| (29) | Creșterea deficitului nu a trecut neobservată. Încă din martie 2005, când a devenit clar că se începea să se producă un deficit tarifar, prin articolul 24 din Decretul-lege nr. 5/2005 (10), autoritățile spaniole au precizat că fondurile necesare pentru a se acoperi diferența dintre cheltuielile și veniturile aferente sistemului de energie electrică vor fi furnizate de primii cinci „furnizori de energie electrică beneficiari” din Spania, care erau îndreptățiți să primească o compensație pentru costurile irecuperabile (11), pe baza următoarelor procentaje:






  — | Iberdrola S.A.: 35,01 %; |
| --- | --- | --- |

(29)

Creșterea deficitului nu a trecut neobservată. Încă din martie 2005, când a devenit clar că se începea să se producă un deficit tarifar, prin articolul 24 din Decretul-lege nr. 5/2005 (10), autoritățile spaniole au precizat că fondurile necesare pentru a se acoperi diferența dintre cheltuielile și veniturile aferente sistemului de energie electrică vor fi furnizate de primii cinci „furnizori de energie electrică beneficiari” din Spania, care erau îndreptățiți să primească o compensație pentru costurile irecuperabile (11), pe baza următoarelor procentaje:

—

Iberdrola S.A.: 35,01 %;

| — | Unión Eléctrica Fenosa S.A.: 12,84 %; |
| --- | --- |

—

Unión Eléctrica Fenosa S.A.: 12,84 %;

| — | Hidroeléctrica del Cantábrico S.A: 6,08 %; |
| --- | --- |

—

Hidroeléctrica del Cantábrico S.A: 6,08 %;

| — | Endesa S.A.: 44,16 %; |
| --- | --- |

—

Endesa S.A.: 44,16 %;

| — | Elcogás S.A.: 1,91 %. |
| --- | --- |

—

Elcogás S.A.: 1,91 %.

| (30) | Soldul negativ cu privire la contul costurilor irecuperabile ar conduce la drepturi de colectare, care constau în dreptul întreprinderilor de a încasa în viitor veniturile de la consumatorii de energie electrică. Întreprinderile ar putea securitiza aceste drepturi și le-ar putea vinde pe piață. Întreprinderile în cauză, cu excepția Elcogás S.A., sunt întreprinderile-mamă ale grupurilor integrate pe verticală care, de regulă, își desfășoară activitatea în sectorul de producție a energiei electrice și în sectorul de distribuție, prin intermediul diviziilor de distribuție. Conform articolului 24 din Decretul-lege nr. 5/2005, motivele și criteriile care stau la baza desemnării celor cinci întreprinderi în scopul prefinanțării deficitului tarifar pe 2005, și nu a altor întreprinderi care își desfășoară activitatea pe piața energiei electrice din Spania, par să fie dreptul acestora de a primi compensații pentru costurile irecuperabile și nu, de exemplu, pentru activitatea lor în sectorul distribuției. Elcogás S.A. a fost și este în continuare o întreprindere activă doar în domeniul producției de energie electrică (12). În același mod, în scopul prefinanțării deficitului din sistemul de energie electrică în ultimii ani, Spania a desemnat fie întreprinderea-mamă a grupului (de exemplu, Endesa S.A., Iberdrola S.A.), fie divizia sa de producție (Endesa Generación S.A., Iberdrola Generación S.A. prin Decretul-lege nr. 6/2009), dar niciodată divizia de distribuție (și anume, Endesa Distribución Eléctrica S.L., o filială deținută integral, responsabilă cu distribuția energiei electrice în cadrul sistemului de tarife reglementate în 2005). |
| --- | --- |

(30)

Soldul negativ cu privire la contul costurilor irecuperabile ar conduce la drepturi de colectare, care constau în dreptul întreprinderilor de a încasa în viitor veniturile de la consumatorii de energie electrică. Întreprinderile ar putea securitiza aceste drepturi și le-ar putea vinde pe piață. Întreprinderile în cauză, cu excepția Elcogás S.A., sunt întreprinderile-mamă ale grupurilor integrate pe verticală care, de regulă, își desfășoară activitatea în sectorul de producție a energiei electrice și în sectorul de distribuție, prin intermediul diviziilor de distribuție. Conform articolului 24 din Decretul-lege nr. 5/2005, motivele și criteriile care stau la baza desemnării celor cinci întreprinderi în scopul prefinanțării deficitului tarifar pe 2005, și nu a altor întreprinderi care își desfășoară activitatea pe piața energiei electrice din Spania, par să fie dreptul acestora de a primi compensații pentru costurile irecuperabile și nu, de exemplu, pentru activitatea lor în sectorul distribuției. Elcogás S.A. a fost și este în continuare o întreprindere activă doar în domeniul producției de energie electrică (12). În același mod, în scopul prefinanțării deficitului din sistemul de energie electrică în ultimii ani, Spania a desemnat fie întreprinderea-mamă a grupului (de exemplu, Endesa S.A., Iberdrola S.A.), fie divizia sa de producție (Endesa Generación S.A., Iberdrola Generación S.A. prin Decretul-lege nr. 6/2009), dar niciodată divizia de distribuție (și anume, Endesa Distribución Eléctrica S.L., o filială deținută integral, responsabilă cu distribuția energiei electrice în cadrul sistemului de tarife reglementate în 2005).

| (31) | În iunie 2006, autoritățile spaniole au luat o decizie cu privire la modalitățile de recuperare a deficitului pe 2005 de la consumatorii de energie electrică prin intermediul tarifelor reglementate. Prin Decretul-lege nr. 809/2006 (13), autoritățile spaniole au prevăzut că deficitul pe 2005 (sau, mai precis, drepturile de colectare acordate celor cinci furnizori selectați) va fi rambursat de către consumatori în termen de 14,5 ani prin intermediul unei suprataxe speciale, aplicată atât tarifelor totale, cât și celor de acces. Suprataxa, calculată ca suma anuală necesară pentru a se recupera linear valoarea actualizată netă a deficitului pe 2005 în termen de 14,5 ani, a fost stabilită la 1,378 % din tariful total și la 3,975 % din tariful de acces pentru 2006. Rata dobânzii aplicabilă a fost EURIBOR la 3 luni. |
| --- | --- |

(31)

În iunie 2006, autoritățile spaniole au luat o decizie cu privire la modalitățile de recuperare a deficitului pe 2005 de la consumatorii de energie electrică prin intermediul tarifelor reglementate. Prin Decretul-lege nr. 809/2006 (13), autoritățile spaniole au prevăzut că deficitul pe 2005 (sau, mai precis, drepturile de colectare acordate celor cinci furnizori selectați) va fi rambursat de către consumatori în termen de 14,5 ani prin intermediul unei suprataxe speciale, aplicată atât tarifelor totale, cât și celor de acces. Suprataxa, calculată ca suma anuală necesară pentru a se recupera linear valoarea actualizată netă a deficitului pe 2005 în termen de 14,5 ani, a fost stabilită la 1,378 % din tariful total și la 3,975 % din tariful de acces pentru 2006. Rata dobânzii aplicabilă a fost EURIBOR la 3 luni.

| (32) | Suprataxa a fost considerată o „contribuție alocată în mod specific” (cuota con destino espécifico). Autoritățile spaniole au stabilit că veniturile provenite din contribuția de finanțare a deficitului pe 2005 se vor acumula în contul de depozit administrat de CNE. Ulterior, CNE va transfera fondurile către proprietarii drepturilor de colectare, și anume, furnizorii care au finanțat deficitul sau entitățile care au cumpărat ulterior drepturile de colectare de la aceștia, în conformitate cu ponderea deficitului finanțat de fiecare dintre acestea. |
| --- | --- |

(32)

Suprataxa a fost considerată o „contribuție alocată în mod specific” (cuota con destino espécifico). Autoritățile spaniole au stabilit că veniturile provenite din contribuția de finanțare a deficitului pe 2005 se vor acumula în contul de depozit administrat de CNE. Ulterior, CNE va transfera fondurile către proprietarii drepturilor de colectare, și anume, furnizorii care au finanțat deficitul sau entitățile care au cumpărat ulterior drepturile de colectare de la aceștia, în conformitate cu ponderea deficitului finanțat de fiecare dintre acestea.

Efectele deficitului tarifar asupra pieței spaniole

| (33) | În 2005, 37,49 % din cererea de energie electrică din Spania a fost achiziționată de pe piața liberă. Procentajul corespunde unui număr relativ mic de consumatori: doar 8,5 % din consumatori au achiziționat energie de pe piața liberă, în timp ce 91,5 % au folosit în continuare tarifele reglementate (în scădere de la 97 % în 2004). Clienții de înaltă tensiune (mai ales clienții industriali) reprezintă principala categorie prezentă pe piața liberă: 38,9 % din aceștia și-au exercitat opțiunea, iar achizițiile lor au reprezentat 29 % din totalul consumului de energie electrică în Spania continentală în 2005. Marea majoritate a gospodăriilor și a consumatorilor de joasă tensiune care puteau opta pentru piața liberă începând din 2003 (14) recurgeau în continuare la tarife reglementate, însă, în 2005, o mare parte dintre aceștia au optat, de asemenea, pentru piața liberă. La 31 decembrie 2005, existau peste 2 milioane de consumatori pe piața liberă (în comparație cu 1,3 milioane în 2004). |
| --- | --- |

(33)

În 2005, 37,49 % din cererea de energie electrică din Spania a fost achiziționată de pe piața liberă. Procentajul corespunde unui număr relativ mic de consumatori: doar 8,5 % din consumatori au achiziționat energie de pe piața liberă, în timp ce 91,5 % au folosit în continuare tarifele reglementate (în scădere de la 97 % în 2004). Clienții de înaltă tensiune (mai ales clienții industriali) reprezintă principala categorie prezentă pe piața liberă: 38,9 % din aceștia și-au exercitat opțiunea, iar achizițiile lor au reprezentat 29 % din totalul consumului de energie electrică în Spania continentală în 2005. Marea majoritate a gospodăriilor și a consumatorilor de joasă tensiune care puteau opta pentru piața liberă începând din 2003 (14) recurgeau în continuare la tarife reglementate, însă, în 2005, o mare parte dintre aceștia au optat, de asemenea, pentru piața liberă. La 31 decembrie 2005, existau peste 2 milioane de consumatori pe piața liberă (în comparație cu 1,3 milioane în 2004).

| (34) | Cu toate acestea, avantajul de preț oferit, în medie, de tarifele reglementate în 2005 ar trebui luat în considerare în paralel cu revenirea consumatorilor la piața reglementată, deși cu o anumită întârziere. Astfel cum se arată în tabelul 2 de mai jos, numărul consumatorilor aprovizionați cu energie electrică de pe piața liberă a crescut în cursul anului 2005, dar a scăzut în 2006, atingând același procentaj obținut în prima jumătate a anului 2005, și anume, 8,15 %. De asemenea, reducerea cantității de energie furnizată utilizatorilor finali pe piața liberă, care a fost evidentă în luna decembrie 2004, a continuat și în prima jumătate din 2005. Deși stopată semnificativ în perioada iunie-septembrie 2005, reducerea a continuat în decembrie 2005 și pe parcursul anului 2006.

  Tabelul 2


  Cota siturilor de aprovizionare și a energiei pe piața liberă (ca procentaj din totalul pieței) 2004-2006


















  Energie electrică | 2004 | 2005 | 2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Mar. | Iun. | Sep. | Dec. | Mar. | Iun. | Sep. | Dec. | Mar. | Iun. | Sep. | Dec. |
| Ca % din siturile de aprovizionare | 1,53 | 2,82 | 4,21 | 5,73 | 7,42 | 9,42 | 10,37 | 10,66 | 10,20 | 9,28 | 8,86 | 8,15 |
| Ca % de energie | 29,30 | 33,60 | 36,19 | 33,57 | 33,15 | 35,34 | 41,39 | 37,41 | 29,38 | 27,10 | 25,74 | 24,87 |
| Sursa: Raport CNE, Nota informativa sobre los suministros de electricidad y gas natural en los mercados liberalizados, actualización 31 de diciembre de 2006. |

(34)

Cu toate acestea, avantajul de preț oferit, în medie, de tarifele reglementate în 2005 ar trebui luat în considerare în paralel cu revenirea consumatorilor la piața reglementată, deși cu o anumită întârziere. Astfel cum se arată în tabelul 2 de mai jos, numărul consumatorilor aprovizionați cu energie electrică de pe piața liberă a crescut în cursul anului 2005, dar a scăzut în 2006, atingând același procentaj obținut în prima jumătate a anului 2005, și anume, 8,15 %. De asemenea, reducerea cantității de energie furnizată utilizatorilor finali pe piața liberă, care a fost evidentă în luna decembrie 2004, a continuat și în prima jumătate din 2005. Deși stopată semnificativ în perioada iunie-septembrie 2005, reducerea a continuat în decembrie 2005 și pe parcursul anului 2006.

Tabelul 2

Cota siturilor de aprovizionare și a energiei pe piața liberă (ca procentaj din totalul pieței) 2004-2006

Energie electrică

2004

2005

2006

Mar.

Iun.

Sep.

Dec.

Mar.

Iun.

Sep.

Dec.

Mar.

Iun.

Sep.

Dec.

Ca % din siturile de aprovizionare

1,53

2,82

4,21

5,73

7,42

9,42

10,37

10,66

10,20

9,28

8,86

8,15

Ca % de energie

29,30

33,60

36,19

33,57

33,15

35,34

41,39

37,41

29,38

27,10

25,74

24,87

Sursa: Raport CNE, Nota informativa sobre los suministros de electricidad y gas natural en los mercados liberalizados, actualización 31 de diciembre de 2006.

| (35) | Cu toate că impactul pierderilor suportate de către furnizori a început să fie resimțit cu începere de la mijlocul anului 2005, când prețurile cu ridicata au început să crească considerabil, contractele de furnizare nu au putut fi reziliate imediat. Prin urmare, furnizorii de pe piața liberă, în special cei care nu aveau capacitate de producție, dar care trebuiau să achiziționeze energie electrică de pe piața cu ridicata, au fost nevoiți să depună oferte în condiții de piață liberă, care au coincis cu tariful reglementat, în pofida posibilității de a suporta pierderi sau de a practica prețuri mai ridicate care să reflecte cheltuielile reale de achiziționare, pierzând astfel din cota de piață. |
| --- | --- |

(35)

Cu toate că impactul pierderilor suportate de către furnizori a început să fie resimțit cu începere de la mijlocul anului 2005, când prețurile cu ridicata au început să crească considerabil, contractele de furnizare nu au putut fi reziliate imediat. Prin urmare, furnizorii de pe piața liberă, în special cei care nu aveau capacitate de producție, dar care trebuiau să achiziționeze energie electrică de pe piața cu ridicata, au fost nevoiți să depună oferte în condiții de piață liberă, care au coincis cu tariful reglementat, în pofida posibilității de a suporta pierderi sau de a practica prețuri mai ridicate care să reflecte cheltuielile reale de achiziționare, pierzând astfel din cota de piață.

DECIZIA DE INIȚIERE A PROCEDURII ÎN TEMEIUL ARTICOLULUI 108 ALINEATUL (2) DIN TFUE

| (36) | Decizia Comisiei de a iniția procedura oficială de investigare se bazează pe următoarele motive: |
| --- | --- |

(36)

Decizia Comisiei de a iniția procedura oficială de investigare se bazează pe următoarele motive:

| (37) | Decizia a comparat tarifele reglementate plătite de diferitele categorii de utilizatori finali cu prețurile estimate pe care aceștia ar fi trebuit să le plătească pe piața liberă în absența tarifelor și a constatat că nu există niciun avantaj în favoarea majorității categoriilor de utilizatori. Presupusul ajutor în favoarea utilizatorilor finali face obiectul unei decizii separate în cazul SA. 21817 — Tarifele reglementate la energie electrică în Spania: consumatorii. |
| --- | --- |

(37)

Decizia a comparat tarifele reglementate plătite de diferitele categorii de utilizatori finali cu prețurile estimate pe care aceștia ar fi trebuit să le plătească pe piața liberă în absența tarifelor și a constatat că nu există niciun avantaj în favoarea majorității categoriilor de utilizatori. Presupusul ajutor în favoarea utilizatorilor finali face obiectul unei decizii separate în cazul SA. 21817 — Tarifele reglementate la energie electrică în Spania: consumatorii.

| (38) | În ceea ce privește distribuitorii, în decizia de inițiere s-a menționat faptul că, prin încurajarea utilizatorilor finali să revină la piața reglementată, sistemul ar fi putut aduce beneficii distribuitorilor, care par să fi beneficiat de o marjă de profit garantată privind activitățile lor reglementate. Avantajul părea să fi fost aprobat în mod selectiv pentru distribuitori, întrucât aceștia erau singurii operatori pe piață care puteau vinde energie electrică la tarife reglementate. |
| --- | --- |

(38)

În ceea ce privește distribuitorii, în decizia de inițiere s-a menționat faptul că, prin încurajarea utilizatorilor finali să revină la piața reglementată, sistemul ar fi putut aduce beneficii distribuitorilor, care par să fi beneficiat de o marjă de profit garantată privind activitățile lor reglementate. Avantajul părea să fi fost aprobat în mod selectiv pentru distribuitori, întrucât aceștia erau singurii operatori pe piață care puteau vinde energie electrică la tarife reglementate.

| (39) | De asemenea, în decizie s-a constatat că sistemul a implicat un transfer de resurse de stat, întrucât suprataxa aplicată prețului, folosită pentru rambursarea deficitului, constituie o taxă parafiscală, ale cărei încasări tranzitează autoritatea publică de reglementare CNE înainte de a fi direcționate către beneficiarii finali. În decizie s-a concluzionat că, având în vedere jurisprudența Curții de Justiție în materie, fondurile respective ar trebui considerate resurse de stat. |
| --- | --- |

(39)

De asemenea, în decizie s-a constatat că sistemul a implicat un transfer de resurse de stat, întrucât suprataxa aplicată prețului, folosită pentru rambursarea deficitului, constituie o taxă parafiscală, ale cărei încasări tranzitează autoritatea publică de reglementare CNE înainte de a fi direcționate către beneficiarii finali. În decizie s-a concluzionat că, având în vedere jurisprudența Curții de Justiție în materie, fondurile respective ar trebui considerate resurse de stat.

| (40) | Având în vedere faptul că atât marii utilizatori finali, cât și distribuitorii își desfășoară activitatea pe piețe care, în general, sunt accesibile concurenței și comerțului din cadrul UE, în decizia de inițiere Comisia a ajuns la concluzia că toate criteriile prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din TFUE au fost îndeplinite și că măsura a reprezentat ajutor de stat în favoarea utilizatorilor finali și a distribuitorilor. |
| --- | --- |

(40)

Având în vedere faptul că atât marii utilizatori finali, cât și distribuitorii își desfășoară activitatea pe piețe care, în general, sunt accesibile concurenței și comerțului din cadrul UE, în decizia de inițiere Comisia a ajuns la concluzia că toate criteriile prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din TFUE au fost îndeplinite și că măsura a reprezentat ajutor de stat în favoarea utilizatorilor finali și a distribuitorilor.

| (41) | După ce a constatat că niciuna dintre derogările prevăzute la articolul 107 din TFUE nu pare aplicabilă, decizia de inițiere a examinat dacă furnizarea de energie electrică la tarife reglementate ar putea fi considerată drept serviciu de interes economic general (SIEG) și, prin urmare, dacă aceasta beneficiază de derogarea prevăzută la articolul 106 alineatul (2) din TFUE. În decizia de inițiere se menționează că, în sectorul energiei electrice, marja de apreciere a statelor membre în stabilirea obligațiilor serviciului public este limitată de dispozițiile Directivei 2003/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2003 privind normele comune pentru piața internă de energie electrică și de abrogare a Directivei 96/92/CE (15) („Directiva privind energia electrică”). Directiva privind energia electrică prevede că statele membre trebuie să stabilească o obligație de serviciu universal (inclusiv, în special, dreptul de a li se furniza energie electrică la prețuri rezonabile) numai pentru consumatorii casnici și întreprinderile mici (16). Decizia concluzionează că, având în vedere directiva menționată anterior, furnizarea de energie electrică la tarife reglementate pentru întreprinderile mijlocii și mari, spre deosebire de gospodării și de întreprinderile mici, nu ar putea fi considerată un serviciu de interes economic general în sensul strict al termenului. |
| --- | --- |

(41)

După ce a constatat că niciuna dintre derogările prevăzute la articolul 107 din TFUE nu pare aplicabilă, decizia de inițiere a examinat dacă furnizarea de energie electrică la tarife reglementate ar putea fi considerată drept serviciu de interes economic general (SIEG) și, prin urmare, dacă aceasta beneficiază de derogarea prevăzută la articolul 106 alineatul (2) din TFUE. În decizia de inițiere se menționează că, în sectorul energiei electrice, marja de apreciere a statelor membre în stabilirea obligațiilor serviciului public este limitată de dispozițiile Directivei 2003/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2003 privind normele comune pentru piața internă de energie electrică și de abrogare a Directivei 96/92/CE (15) („Directiva privind energia electrică”). Directiva privind energia electrică prevede că statele membre trebuie să stabilească o obligație de serviciu universal (inclusiv, în special, dreptul de a li se furniza energie electrică la prețuri rezonabile) numai pentru consumatorii casnici și întreprinderile mici (16). Decizia concluzionează că, având în vedere directiva menționată anterior, furnizarea de energie electrică la tarife reglementate pentru întreprinderile mijlocii și mari, spre deosebire de gospodării și de întreprinderile mici, nu ar putea fi considerată un serviciu de interes economic general în sensul strict al termenului.

| (42) | Prin urmare, Comisia a exprimat îndoieli serioase cu privire la compatibilitatea cu piața internă a elementelor ajutorului în ceea ce privește tarifele reglementate care au fost aplicate altor întreprinderi decât întreprinderile mici și distribuitorilor. |
| --- | --- |

(42)

Prin urmare, Comisia a exprimat îndoieli serioase cu privire la compatibilitatea cu piața internă a elementelor ajutorului în ceea ce privește tarifele reglementate care au fost aplicate altor întreprinderi decât întreprinderile mici și distribuitorilor.

OBSERVAȚII DIN PARTEA PĂRȚILOR INTERESATE

| (43) | Invitația Comisiei de a prezenta observații cu privire la decizia de a iniția o investigație aprofundată a atras numeroase observații din partea marilor consumatori industriali, a distribuitorilor, a furnizorilor independenți și a guvernelor comunităților autonome din Spania. În continuare vor fi analizate numai observațiile relevante pentru poziția distribuitorilor. |
| --- | --- |

(43)

Invitația Comisiei de a prezenta observații cu privire la decizia de a iniția o investigație aprofundată a atras numeroase observații din partea marilor consumatori industriali, a distribuitorilor, a furnizorilor independenți și a guvernelor comunităților autonome din Spania. În continuare vor fi analizate numai observațiile relevante pentru poziția distribuitorilor.

OBSERVAȚIILE PRIMITE DIN PARTEA FURNIZORILOR INDEPENDENȚI

| (44) | Au fost primite observații din partea Céntrica și ACIE, Asociația furnizorilor independenți de energie. Argumentele și concluziile acestora sunt în mare parte echivalente și vor fi tratate împreună. |
| --- | --- |

(44)

Au fost primite observații din partea Céntrica și ACIE, Asociația furnizorilor independenți de energie. Argumentele și concluziile acestora sunt în mare parte echivalente și vor fi tratate împreună.

| (45) | Principalul subiect al observațiilor prezentate de Céntrica este presupusul ajutor de stat acordat distribuitorilor de energie electrică. Céntrica subliniază faptul că, în 2005, costul mediu de cumpărare a energiei electrice pe piața cu ridicata a fost cu aproape 70 % mai mare decât costul mediu previzional de achiziționare inclus în tarifele totale stabilite de guvern prin Decretul-lege nr. 2329/2004. |
| --- | --- |

(45)

Principalul subiect al observațiilor prezentate de Céntrica este presupusul ajutor de stat acordat distribuitorilor de energie electrică. Céntrica subliniază faptul că, în 2005, costul mediu de cumpărare a energiei electrice pe piața cu ridicata a fost cu aproape 70 % mai mare decât costul mediu previzional de achiziționare inclus în tarifele totale stabilite de guvern prin Decretul-lege nr. 2329/2004.

| (46) | Ca urmare a acestei discrepanțe dintre previziuni și costurile reale, veniturile din sistem au fost insuficiente pentru a se acoperi costurile, în principal din cauza faptului că prețul plătit de către distribuitori pentru achiziționarea energiei electrice a fost mai mare decât prețul reglementat la care aceștia au fost obligați să o vândă. Prin urmare, distribuitorii au înregistrat un deficit în conturile lor. Cu toate acestea, ca urmare a mecanismului adoptat de către autoritățile spaniole pentru a compensa lipsa de venituri (care a constat în solicitarea ca producătorii eligibili să prefinanțeze deficitul în baza unei cereri pentru rambursări ulterioare), conturile distribuitorilor au rămas echilibrate, iar pierderile suferite au fost compensate de facto de către stat. |
| --- | --- |

(46)

Ca urmare a acestei discrepanțe dintre previziuni și costurile reale, veniturile din sistem au fost insuficiente pentru a se acoperi costurile, în principal din cauza faptului că prețul plătit de către distribuitori pentru achiziționarea energiei electrice a fost mai mare decât prețul reglementat la care aceștia au fost obligați să o vândă. Prin urmare, distribuitorii au înregistrat un deficit în conturile lor. Cu toate acestea, ca urmare a mecanismului adoptat de către autoritățile spaniole pentru a compensa lipsa de venituri (care a constat în solicitarea ca producătorii eligibili să prefinanțeze deficitul în baza unei cereri pentru rambursări ulterioare), conturile distribuitorilor au rămas echilibrate, iar pierderile suferite au fost compensate de facto de către stat.

| (47) | Un tratament diferit a fost rezervat furnizorilor de pe piața liberă, în pofida faptului că aceștia au suferit, de asemenea, pierderi similare. Potrivit Céntrica și ACIE, furnizorii de pe piața liberă s-au supus acelorași costuri de achiziționare în calitate de distribuitori (17). De asemenea, aceștia au fost obligați de facto de nivelul tarifului total stabilit de guvern pentru fiecare categorie de clienți deoarece, în caz contrar, ar fi fost foarte puțin probabil ca aceștia să atragă noi clienți sau să își mențină clienții existenți. ACIE subliniază, în special, faptul că la începutul anului 2005, membrii săi au încheiat contracte pe baza previziunilor guvernului cu privire la prețurile cu ridicata și că, ulterior, aceștia au fost obligați să onoreze contractele respective, inclusiv în cazul în care acestea s-au dovedit neprofitabile. Ca urmare, furnizorii independenți au suferit pierderi. Cu toate acestea, spre deosebire de distribuitori, pierderile furnizorilor independenți nu au fost compensate de către stat. Céntrica estimează că, în 2005, a înregistrat pierderi de 10 milioane EUR. Potrivit ACIE, mai mulți furnizori, inclusiv Saltea Comercial, Electranorte, CYD Energia și RWE, au fost forțați să părăsească piața. |
| --- | --- |

(47)

Un tratament diferit a fost rezervat furnizorilor de pe piața liberă, în pofida faptului că aceștia au suferit, de asemenea, pierderi similare. Potrivit Céntrica și ACIE, furnizorii de pe piața liberă s-au supus acelorași costuri de achiziționare în calitate de distribuitori (17). De asemenea, aceștia au fost obligați de facto de nivelul tarifului total stabilit de guvern pentru fiecare categorie de clienți deoarece, în caz contrar, ar fi fost foarte puțin probabil ca aceștia să atragă noi clienți sau să își mențină clienții existenți. ACIE subliniază, în special, faptul că la începutul anului 2005, membrii săi au încheiat contracte pe baza previziunilor guvernului cu privire la prețurile cu ridicata și că, ulterior, aceștia au fost obligați să onoreze contractele respective, inclusiv în cazul în care acestea s-au dovedit neprofitabile. Ca urmare, furnizorii independenți au suferit pierderi. Cu toate acestea, spre deosebire de distribuitori, pierderile furnizorilor independenți nu au fost compensate de către stat. Céntrica estimează că, în 2005, a înregistrat pierderi de 10 milioane EUR. Potrivit ACIE, mai mulți furnizori, inclusiv Saltea Comercial, Electranorte, CYD Energia și RWE, au fost forțați să părăsească piața.

| (48) | Potrivit ACIE și Céntrica, compensarea pierderilor suferite de distribuitori a denaturat concurența, a creat o discriminare față de furnizorii independenți și ar trebui să fie considerată ajutor de stat. În afară de susținerea faptului că această compensare a pierderilor constituie un avantaj în sine, Céntrica a susținut că jucătorii tradiționali de pe piață (întreprinderile integrate pe verticală) puteau să își mențină cota de piață și să evite pierderile încurajându-i pe clienți să treacă de la diviziile de furnizare deficitare la diviziile lor de distribuție, care ar primi compensații, după caz. |
| --- | --- |

(48)

Potrivit ACIE și Céntrica, compensarea pierderilor suferite de distribuitori a denaturat concurența, a creat o discriminare față de furnizorii independenți și ar trebui să fie considerată ajutor de stat. În afară de susținerea faptului că această compensare a pierderilor constituie un avantaj în sine, Céntrica a susținut că jucătorii tradiționali de pe piață (întreprinderile integrate pe verticală) puteau să își mențină cota de piață și să evite pierderile încurajându-i pe clienți să treacă de la diviziile de furnizare deficitare la diviziile lor de distribuție, care ar primi compensații, după caz.

| (49) | Potrivit ACIE și Céntrica, avantajul pentru întreprinderile tradiționale a fost „specific”, adică selectiv, deoarece finanțarea și mecanismul de compensare au adus beneficii specifice distribuitorilor prin oferirea unui avantaj financiar și concurențial față de furnizorii de pe piața liberă. Céntrica a susținut că distincția între distribuitori și furnizorii de pe piața liberă a fost pur formală, deoarece ambele categorii au concurat pe aceeași piață (vânzarea cu amănuntul a energiei electrice), ambele au fost afectate de tarifele totale (fie pentru că au fost obligate prin lege, fie pentru că acestea au acționat de facto ca un plafon pentru prețurile de pe piață) și ambele au achiziționat energie electrică la același preț și au suferit aceleași pierderi. |
| --- | --- |

(49)

Potrivit ACIE și Céntrica, avantajul pentru întreprinderile tradiționale a fost „specific”, adică selectiv, deoarece finanțarea și mecanismul de compensare au adus beneficii specifice distribuitorilor prin oferirea unui avantaj financiar și concurențial față de furnizorii de pe piața liberă. Céntrica a susținut că distincția între distribuitori și furnizorii de pe piața liberă a fost pur formală, deoarece ambele categorii au concurat pe aceeași piață (vânzarea cu amănuntul a energiei electrice), ambele au fost afectate de tarifele totale (fie pentru că au fost obligate prin lege, fie pentru că acestea au acționat de facto ca un plafon pentru prețurile de pe piață) și ambele au achiziționat energie electrică la același preț și au suferit aceleași pierderi.

| (50) | În opinia Céntrica, tratamentul preferențial acordat distribuitorilor nu era justificat de niciun motiv în ceea ce privește logica și structura sistemului de energie electrică, nici nu a putut fi considerat drept o compensație pentru un serviciu de interes economic general. Céntrica susține că sistemul a încălcat Directiva privind energia electrică, nu numai din cauza caracterului discriminatoriu al măsurilor adoptate privind deficitul, ci și din cauza faptului că, în acest fel, consumatorii au fost privați de dreptul la prețuri și tarife transparente (18). Având în vedere că o parte din prețul energiei electrice datorat pentru 2005 a fost amânată pentru anii următori, tarifele finale percepute nu au fost clare pentru consumatori. |
| --- | --- |

(50)

În opinia Céntrica, tratamentul preferențial acordat distribuitorilor nu era justificat de niciun motiv în ceea ce privește logica și structura sistemului de energie electrică, nici nu a putut fi considerat drept o compensație pentru un serviciu de interes economic general. Céntrica susține că sistemul a încălcat Directiva privind energia electrică, nu numai din cauza caracterului discriminatoriu al măsurilor adoptate privind deficitul, ci și din cauza faptului că, în acest fel, consumatorii au fost privați de dreptul la prețuri și tarife transparente (18). Având în vedere că o parte din prețul energiei electrice datorat pentru 2005 a fost amânată pentru anii următori, tarifele finale percepute nu au fost clare pentru consumatori.

| (51) | Céntrica consideră că avantajul selectiv acordat prin măsurile adoptate privind deficitul a adus beneficii nu doar distribuitorilor, ci și întreprinderilor integrate pe verticală cărora aceștia le aparțineau. Potrivit Céntrica, un grup integrat pe verticală ar trebui să fie considerat o întreprindere în sensul aplicării normelor în materie de ajutoare de stat. Céntrica susține că sistemul spaniol a permis întreprinderilor de producție să mărească prețurile pe piața cu ridicata și să continue să realizeze profit. În aceste condiții, grupurile au acordat un interes deosebit menținerii cotei de piață pe care se bazează diviziile lor de distribuție. Prin urmare, grupurile integrate pe verticală ar trebui, de asemenea, să fie considerate beneficiari ai ajutorului de stat. |
| --- | --- |

(51)

Céntrica consideră că avantajul selectiv acordat prin măsurile adoptate privind deficitul a adus beneficii nu doar distribuitorilor, ci și întreprinderilor integrate pe verticală cărora aceștia le aparțineau. Potrivit Céntrica, un grup integrat pe verticală ar trebui să fie considerat o întreprindere în sensul aplicării normelor în materie de ajutoare de stat. Céntrica susține că sistemul spaniol a permis întreprinderilor de producție să mărească prețurile pe piața cu ridicata și să continue să realizeze profit. În aceste condiții, grupurile au acordat un interes deosebit menținerii cotei de piață pe care se bazează diviziile lor de distribuție. Prin urmare, grupurile integrate pe verticală ar trebui, de asemenea, să fie considerate beneficiari ai ajutorului de stat.

OBSERVAȚII DIN PARTEA DISTRIBUITORILOR

| (52) | Au fost primite observații din partea UNESA (asociația care reprezintă distribuitorii), Iberdrola Distribución, Union Fenosa Distribución, Enel Viesgo Distribución și Endesa Distribución. Observațiile acestora se suprapun în mare măsură și vor fi tratate împreună. |
| --- | --- |

(52)

Au fost primite observații din partea UNESA (asociația care reprezintă distribuitorii), Iberdrola Distribución, Union Fenosa Distribución, Enel Viesgo Distribución și Endesa Distribución. Observațiile acestora se suprapun în mare măsură și vor fi tratate împreună.

| (53) | Distribuitorii (reprezentați de UNESA) fac deosebirea între activitățile de simplă distribuție/administrare comercială, pe care le consideră un serviciu de interes economic general, și furnizarea de energie electrică la tarife reglementate, care, potrivit acestora, nu implică niciun ajutor de stat, deoarece nu oferă niciun avantaj financiar. |
| --- | --- |

(53)

Distribuitorii (reprezentați de UNESA) fac deosebirea între activitățile de simplă distribuție/administrare comercială, pe care le consideră un serviciu de interes economic general, și furnizarea de energie electrică la tarife reglementate, care, potrivit acestora, nu implică niciun ajutor de stat, deoarece nu oferă niciun avantaj financiar.

| (54) | Distribuitorii amintesc faptul că furnizorii și distribuitorii și-au desfășurat activitățile într-un context juridic foarte diferit; distribuitorii au fost obligați să cumpere energie electrică la tarifele reglementate în moduri specifice (fie de la grupul de furnizori, fie de la producătorii din „regimul special”), în timp ce furnizorii au avut libertatea de a își negocia prețurile. Distribuitorii nu au putut refuza furnizarea de energie clienților reglementați și nu au putut atrage alți clienți în afara celor care optează pentru tarife reglementate. Distribuitorii nu au putut oferi servicii auxiliare, în timp ce furnizorii erau liberi să își stabilească propriile condiții de aprovizionare. |
| --- | --- |

(54)

Distribuitorii amintesc faptul că furnizorii și distribuitorii și-au desfășurat activitățile într-un context juridic foarte diferit; distribuitorii au fost obligați să cumpere energie electrică la tarifele reglementate în moduri specifice (fie de la grupul de furnizori, fie de la producătorii din „regimul special”), în timp ce furnizorii au avut libertatea de a își negocia prețurile. Distribuitorii nu au putut refuza furnizarea de energie clienților reglementați și nu au putut atrage alți clienți în afara celor care optează pentru tarife reglementate. Distribuitorii nu au putut oferi servicii auxiliare, în timp ce furnizorii erau liberi să își stabilească propriile condiții de aprovizionare.

| (55) | Tabelul de mai jos prezintă succint diferențele dintre furnizorii și distribuitorii de pe piața liberă în ceea ce privește vânzările cu amănuntul de energie electrică (19): | Obligația de furnizare | Piață potențială | Achizițiile de energie |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Furnizori | Nu | Toți utilizatorii spanioli | Orice mecanism |
| Distribuitori | Da | Numai utilizatorii branșați la rețelele lor | Prin intermediul fondului sau de la producătorii din regimul special |
| | Prețul de achiziționare cu ridicata | Prețul de vânzare | Marja de profit |
| Furnizori | Scutit | Scutit | Marjă privind vânzările |
| Distribuitori | Prețul „pool” sau prețul reglementat în „regim special” | Tarife reglementate | Nicio marjă de profit |

(55)

Tabelul de mai jos prezintă succint diferențele dintre furnizorii și distribuitorii de pe piața liberă în ceea ce privește vânzările cu amănuntul de energie electrică (19):

Obligația de furnizare

Piață potențială

Achizițiile de energie

Furnizori

Nu

Toți utilizatorii spanioli

Orice mecanism

Distribuitori

Da

Numai utilizatorii branșați la rețelele lor

Prin intermediul fondului sau de la producătorii din regimul special

Prețul de achiziționare cu ridicata

Prețul de vânzare

Marja de profit

Furnizori

Scutit

Scutit

Marjă privind vânzările

Distribuitori

Prețul „pool” sau prețul reglementat în „regim special”

Tarife reglementate

Nicio marjă de profit

| (56) | Prin urmare, distribuitorii concluzionează că, având în vedere contextul diferit atât de facto, cât și de jure, furnizorii de pe piața liberă nu au fost în concurență cu distribuitorii, ci mai degrabă cu tarifele reglementate, care au acționat ca preț de referință pe piață. |
| --- | --- |

(56)

Prin urmare, distribuitorii concluzionează că, având în vedere contextul diferit atât de facto, cât și de jure, furnizorii de pe piața liberă nu au fost în concurență cu distribuitorii, ci mai degrabă cu tarifele reglementate, care au acționat ca preț de referință pe piață.

| (57) | Distribuitorii susțin că activitatea de furnizare a energiei electrice la tariful respectiv nu le-a adus profituri, nici avantaje de nicio natură. În timp ce simpla distribuție și gestionarea comercială a remunerațiilor distribuitorilor au inclus o marjă de profit pentru remunerarea capitalului investit, în ceea ce privește tarifele reglementate, distribuitorii au obținut doar o rambursare a costurilor lor fără nicio marjă de profit. În special, costurile „recunoscute” ale unui distribuitor au avut la bază prețul mediu ponderat plătit la energia electrică în perioada de referință. În anumite condiții, costurile recunoscute puteau fi mai scăzute decât costurile totale efective suportate de un distribuitor. În cazul în care activitatea de vânzări reglementată a generat un excedent, fondurile respective nu au rămas la distribuitori, ci au fost alocate, pe parcursul procesului de decontare, finanțării altor cheltuieli generale ale sistemului. Valoarea recunoscută de stat este egală cu diferența dintre prețul mediu ponderat al achizițiilor de energie electrică, înmulțită cu cantitatea de energie electrică transportată de fiecare distribuitor, după corecția aplicată pierderilor standard. |
| --- | --- |

(57)

Distribuitorii susțin că activitatea de furnizare a energiei electrice la tariful respectiv nu le-a adus profituri, nici avantaje de nicio natură. În timp ce simpla distribuție și gestionarea comercială a remunerațiilor distribuitorilor au inclus o marjă de profit pentru remunerarea capitalului investit, în ceea ce privește tarifele reglementate, distribuitorii au obținut doar o rambursare a costurilor lor fără nicio marjă de profit. În special, costurile „recunoscute” ale unui distribuitor au avut la bază prețul mediu ponderat plătit la energia electrică în perioada de referință. În anumite condiții, costurile recunoscute puteau fi mai scăzute decât costurile totale efective suportate de un distribuitor. În cazul în care activitatea de vânzări reglementată a generat un excedent, fondurile respective nu au rămas la distribuitori, ci au fost alocate, pe parcursul procesului de decontare, finanțării altor cheltuieli generale ale sistemului. Valoarea recunoscută de stat este egală cu diferența dintre prețul mediu ponderat al achizițiilor de energie electrică, înmulțită cu cantitatea de energie electrică transportată de fiecare distribuitor, după corecția aplicată pierderilor standard.

| (58) | De asemenea, distribuitorii susțin că nu au dobândit niciun avantaj financiar, direct sau indirect, de la clienții de pe piața liberă care trec înapoi la tarifele reglementate, întrucât remunerația pentru simpla distribuție și administrare comercială a fost în întregime independentă de numărul de clienți cu tarife reglementate sau de cantitatea de energie electrică vândută la tariful respectiv.






  — | În primul rând, astfel cum s-a explicat mai sus, pentru furnizarea de energie electrică la tariful reglementat a existat o singură rambursare a costurilor. |
| --- | --- | --- |

(58)

De asemenea, distribuitorii susțin că nu au dobândit niciun avantaj financiar, direct sau indirect, de la clienții de pe piața liberă care trec înapoi la tarifele reglementate, întrucât remunerația pentru simpla distribuție și administrare comercială a fost în întregime independentă de numărul de clienți cu tarife reglementate sau de cantitatea de energie electrică vândută la tariful respectiv.

—

În primul rând, astfel cum s-a explicat mai sus, pentru furnizarea de energie electrică la tariful reglementat a existat o singură rambursare a costurilor.

| — | În al doilea rând, remunerația simplei distribuții a fost, de asemenea, independentă de numărul de clienți cu tarife reglementate, deoarece s-a bazat pe volumul de „energie electrică transportată”, care a inclus energia electrică totală transportată de distribuitori prin rețea, indiferent dacă energia electrică a fost vândută la tarifele reglementate sau la tarifele de pe piața liberă. |
| --- | --- |

—

În al doilea rând, remunerația simplei distribuții a fost, de asemenea, independentă de numărul de clienți cu tarife reglementate, deoarece s-a bazat pe volumul de „energie electrică transportată”, care a inclus energia electrică totală transportată de distribuitori prin rețea, indiferent dacă energia electrică a fost vândută la tarifele reglementate sau la tarifele de pe piața liberă.

| — | În al treilea rând, remunerația pentru activitățile de administrare comercială a fost, de asemenea, independentă de numărul de clienți cărora li s-a furnizat energie electrică la tarife reglementate, deoarece legea prevedea plăți pe baza numărului de contracte încheiate (atât pentru tarifele de acces, cât și pentru tarifele reglementate) și, prin urmare, nu a avut nicio legătură cu numărul clienților cu tarife reglementate. În orice caz, distribuitorilor li s-a solicitat să gestioneze toate cererile clienților, cum ar fi modificarea tipului de branșare, contractele, facturarea tarifelor de acces, contorizarea etc., indiferent de tipul de aprovizionare. |
| --- | --- |

—

În al treilea rând, remunerația pentru activitățile de administrare comercială a fost, de asemenea, independentă de numărul de clienți cărora li s-a furnizat energie electrică la tarife reglementate, deoarece legea prevedea plăți pe baza numărului de contracte încheiate (atât pentru tarifele de acces, cât și pentru tarifele reglementate) și, prin urmare, nu a avut nicio legătură cu numărul clienților cu tarife reglementate. În orice caz, distribuitorilor li s-a solicitat să gestioneze toate cererile clienților, cum ar fi modificarea tipului de branșare, contractele, facturarea tarifelor de acces, contorizarea etc., indiferent de tipul de aprovizionare.

| (59) | Prin urmare, distribuitorii concluzionează că orice „compensație” pe care au primit-o în ceea ce privește energia electrică furnizată la tarife reglementate ar trebui considerată mai degrabă o rambursare a sumelor pe care trebuiau să le avanseze în aplicarea legii sau o compensație pentru pierderi și daune. |
| --- | --- |

(59)

Prin urmare, distribuitorii concluzionează că orice „compensație” pe care au primit-o în ceea ce privește energia electrică furnizată la tarife reglementate ar trebui considerată mai degrabă o rambursare a sumelor pe care trebuiau să le avanseze în aplicarea legii sau o compensație pentru pierderi și daune.

| (60) | Iberdrola susține în mod expres că, din punct de vedere juridic și economic, ar fi incorect ca deficitul să fie aplicat distribuitorilor. Costurile suportate în achiziționarea de energie electrică pentru piața reglementată erau imputabile sistemului de energie electrică, nu distribuitorilor, care nu au făcut decât să pună în aplicare dispozițiile legale. Încasările vânzărilor la prețuri reglementate nu au devenit niciodată proprietatea distribuitorilor, ci au aparținut sistemului de energie electrică în ansamblu. Prin urmare, sistemul ar trebui să fie considerat „vânzător” de energie electrică la prețuri reglementate. Potrivit Iberdrola, într-un sistem foarte bine reglementat precum cel spaniol, nu ar fi rezonabil să se aplice distribuitorilor dezechilibrele financiare cauzate de structura de reglementare sau de erorile din estimările costurilor viitoare la energia electrică. |
| --- | --- |

(60)

Iberdrola susține în mod expres că, din punct de vedere juridic și economic, ar fi incorect ca deficitul să fie aplicat distribuitorilor. Costurile suportate în achiziționarea de energie electrică pentru piața reglementată erau imputabile sistemului de energie electrică, nu distribuitorilor, care nu au făcut decât să pună în aplicare dispozițiile legale. Încasările vânzărilor la prețuri reglementate nu au devenit niciodată proprietatea distribuitorilor, ci au aparținut sistemului de energie electrică în ansamblu. Prin urmare, sistemul ar trebui să fie considerat „vânzător” de energie electrică la prețuri reglementate. Potrivit Iberdrola, într-un sistem foarte bine reglementat precum cel spaniol, nu ar fi rezonabil să se aplice distribuitorilor dezechilibrele financiare cauzate de structura de reglementare sau de erorile din estimările costurilor viitoare la energia electrică.

| (61) | De asemenea, Iberdrola subliniază faptul că distribuitorii nu rețin veniturile din suprataxă, care, fiind o „contribuție alocată în mod specific”, a fost transferată imediat în contul de depozit deschis de CNE și transferată producătorilor care au prefinanțat deficitul. |
| --- | --- |

(61)

De asemenea, Iberdrola subliniază faptul că distribuitorii nu rețin veniturile din suprataxă, care, fiind o „contribuție alocată în mod specific”, a fost transferată imediat în contul de depozit deschis de CNE și transferată producătorilor care au prefinanțat deficitul.

OBSERVAȚII DIN PARTEA GUVERNULUI REGIONAL DIN ASTURIAS

| (62) | Observațiile prezentate de guvernul regional din Asturias sunt echivalente cu cele prezentate mai jos ale guvernului spaniol, la care se face trimitere. |
| --- | --- |

(62)

Observațiile prezentate de guvernul regional din Asturias sunt echivalente cu cele prezentate mai jos ale guvernului spaniol, la care se face trimitere.

OBSERVAȚII DIN PARTEA SPANIEI

| (63) | Spania susține că sistemul de tarife reglementate din 2005 nu a implicat niciun ajutor de stat, nici pentru utilizatorii finali, nici pentru distribuitori. În special, în ceea ce privește distribuitorii, Spania consideră că respectiva compensație primită este în conformitate cu jurisprudența Altmark a Curții de Justiție și, prin urmare, nu constituie ajutor de stat. |
| --- | --- |

(63)

Spania susține că sistemul de tarife reglementate din 2005 nu a implicat niciun ajutor de stat, nici pentru utilizatorii finali, nici pentru distribuitori. În special, în ceea ce privește distribuitorii, Spania consideră că respectiva compensație primită este în conformitate cu jurisprudența Altmark a Curții de Justiție și, prin urmare, nu constituie ajutor de stat.

EXISTENȚA AJUTORULUI

NU EXISTĂ O LEGĂTURĂ DE CAUZALITATE ÎNTRE ACȚIUNEA STATULUI ȘI DEFICIT, IAR DEFICITUL NU ESTE IMPUTABIL STATULUI

| (64) | Spania susține că deficitul nu este imputabil statului, deoarece acesta a fost cauzat de circumstanțe externe imprevizibile, și nu de către intenția statului de a subvenționa anumite activități. |
| --- | --- |

(64)

Spania susține că deficitul nu este imputabil statului, deoarece acesta a fost cauzat de circumstanțe externe imprevizibile, și nu de către intenția statului de a subvenționa anumite activități.

| (65) | Spania susține că furnizarea de energie electrică la tarifele reglementate stabilite de către stat nu era interzisă de legislația UE în 2005. Prin urmare, intervenția în materie de reglementare din partea statului este valabilă din punct de vedere juridic, fiind exprimarea suveranității naționale. Una dintre aceste prerogative suverane constă în stabilirea tarifelor, astfel încât costurile preconizate să facă față cererii preconizate. |
| --- | --- |

(65)

Spania susține că furnizarea de energie electrică la tarifele reglementate stabilite de către stat nu era interzisă de legislația UE în 2005. Prin urmare, intervenția în materie de reglementare din partea statului este valabilă din punct de vedere juridic, fiind exprimarea suveranității naționale. Una dintre aceste prerogative suverane constă în stabilirea tarifelor, astfel încât costurile preconizate să facă față cererii preconizate.

| (66) | Distribuitorii au colectat fonduri prin tarifele de acces și cele totale, iar apoi au transferat o parte din venituri în conturile dedicate (în conformitate cu procentajele stabilite în decretul privind tarifele anuale). Ulterior, au fost deduse achizițiile de energie electrică de la grupul de furnizori și de la producătorii în „regim special”. În cazul în care veniturile rezultate din tarifele totale și cele de acces nu acoperă costul activităților reglementate, rezultă un deficit tarifar. |
| --- | --- |

(66)

Distribuitorii au colectat fonduri prin tarifele de acces și cele totale, iar apoi au transferat o parte din venituri în conturile dedicate (în conformitate cu procentajele stabilite în decretul privind tarifele anuale). Ulterior, au fost deduse achizițiile de energie electrică de la grupul de furnizori și de la producătorii în „regim special”. În cazul în care veniturile rezultate din tarifele totale și cele de acces nu acoperă costul activităților reglementate, rezultă un deficit tarifar.

| (67) | Spania susține că deficitul pe 2005 a fost cauzat de o neconcordanță între previziunile guvernului privind prețurile energiei electrice cu ridicata și prețurile efective înregistrate în „pool”. Prețurile extrem de ridicate din 2005 au fost influențate de cauze imprevizibile de forță majoră (a se vedea considerentul 26). |
| --- | --- |

(67)

Spania susține că deficitul pe 2005 a fost cauzat de o neconcordanță între previziunile guvernului privind prețurile energiei electrice cu ridicata și prețurile efective înregistrate în „pool”. Prețurile extrem de ridicate din 2005 au fost influențate de cauze imprevizibile de forță majoră (a se vedea considerentul 26).

| (68) | Având în vedere că evenimentul care a generat presupusul ajutor de stat a fost o creștere mai mare decât cea anticipată a prețurilor cu ridicata, presupusul avantaj nu ar putea fi atribuit niciunui act juridic. Chiar presupunând că avantajul ar fi existat, acesta ar fi fost cauzat de circumstanțe care nu au legătură cu intențiile statului. Potrivit Spaniei, existența forței majore rupe legătura de cauzalitate dintre decizia administrativă de stabilire a nivelului tarifelor și avantajul concurențial care implică un ajutor de stat. Chiar presupunând că este îndeplinită condiția obiectivă privind legătura de cauzalitate, condiția subiectivă (imputabilitatea) din partea statului ar fi absentă. |
| --- | --- |

(68)

Având în vedere că evenimentul care a generat presupusul ajutor de stat a fost o creștere mai mare decât cea anticipată a prețurilor cu ridicata, presupusul avantaj nu ar putea fi atribuit niciunui act juridic. Chiar presupunând că avantajul ar fi existat, acesta ar fi fost cauzat de circumstanțe care nu au legătură cu intențiile statului. Potrivit Spaniei, existența forței majore rupe legătura de cauzalitate dintre decizia administrativă de stabilire a nivelului tarifelor și avantajul concurențial care implică un ajutor de stat. Chiar presupunând că este îndeplinită condiția obiectivă privind legătura de cauzalitate, condiția subiectivă (imputabilitatea) din partea statului ar fi absentă.

ABSENȚA RESURSELOR DE STAT

| (69) | Spania afirmă că tarifele nu implică fonduri publice. În primul rând, Spania susține, în această privință, că suprataxa nu este o „taxă” în sensul jurisprudenței Curții de Justiție privind taxele parafiscale, întrucât aceasta nu este percepută de stat și nu corespunde unei taxe fiscale. Potrivit Spaniei, suprataxa este parte integrantă din tarif și natura acesteia este similară unui tarif. În consecință, tariful este un preț privat. |
| --- | --- |

(69)

Spania afirmă că tarifele nu implică fonduri publice. În primul rând, Spania susține, în această privință, că suprataxa nu este o „taxă” în sensul jurisprudenței Curții de Justiție privind taxele parafiscale, întrucât aceasta nu este percepută de stat și nu corespunde unei taxe fiscale. Potrivit Spaniei, suprataxa este parte integrantă din tarif și natura acesteia este similară unui tarif. În consecință, tariful este un preț privat.

| (70) | În al doilea rând, fondurile nu au fost percepute de către stat și nu au fost plătite într-un fond desemnat de acesta. Tarifele au fost colectate de către distribuitori, nu de către stat și, prin urmare, au fost prețuri private care au asigurat o remunerație echitabilă a actorilor (astfel cum este specificat în LSE). Acestea nu au fost nici impozite, nici prețuri publice. Statul nu a remunerat nimic, sistemul fiind cel care asigura remunerarea pe baza forțelor pieței pentru activitățile nereglementate și în temeiul tarifelor de acces stabilite de stat în ceea ce privește activitățile reglementate. Având în vedere faptul că într-un astfel de sistem nu există nicio sarcină pentru stat, nu ar fi implicate resurse de stat, conform jurisprudenței Sloman Neptune
   (20). De asemenea, fondurile nu s-au vărsat niciodată în bugetul de stat, nu au fost menționate în legislația bugetară, nu au fost supuse verificării de către Curtea de Conturi și nu au putut fi recuperate de la debitori prin intermediul unor proceduri administrative de recuperare. Datoriile față de sistemul de energie electrică nu au fost supuse ratei dobânzii aplicabile datoriilor către stat. |
| --- | --- |

(70)

În al doilea rând, fondurile nu au fost percepute de către stat și nu au fost plătite într-un fond desemnat de acesta. Tarifele au fost colectate de către distribuitori, nu de către stat și, prin urmare, au fost prețuri private care au asigurat o remunerație echitabilă a actorilor (astfel cum este specificat în LSE). Acestea nu au fost nici impozite, nici prețuri publice. Statul nu a remunerat nimic, sistemul fiind cel care asigura remunerarea pe baza forțelor pieței pentru activitățile nereglementate și în temeiul tarifelor de acces stabilite de stat în ceea ce privește activitățile reglementate. Având în vedere faptul că într-un astfel de sistem nu există nicio sarcină pentru stat, nu ar fi implicate resurse de stat, conform jurisprudenței Sloman Neptune
   (20). De asemenea, fondurile nu s-au vărsat niciodată în bugetul de stat, nu au fost menționate în legislația bugetară, nu au fost supuse verificării de către Curtea de Conturi și nu au putut fi recuperate de la debitori prin intermediul unor proceduri administrative de recuperare. Datoriile față de sistemul de energie electrică nu au fost supuse ratei dobânzii aplicabile datoriilor către stat.

| (71) | Spania insistă asupra faptului că fondurile au fost administrate de către autoritatea spaniolă de reglementare, CNE, care a acționat ca simplu intermediar contabil. Autoritățile spaniole subliniază faptul că, în decizia sa din 2001 privind costurile irecuperabile spaniole (SA NN 49/99), Comisia a stabilit deja că „tranzitul de fonduri prin CNE este, în esență, de natură contabilă. Fondurile transferate în contul deschis pe numele CNE nu au devenit niciodată proprietatea acestui organism, fiind imediat plătite beneficiarilor, în conformitate cu o valoare prestabilită pe care CNE nu o poate modifica în niciun fel”. Pe baza acestor considerente, Comisia a ajuns la concluzia că „aceasta nu [a fost] în măsură să stabilească dacă încasările din taxele stabilite în cadrul sistemului de costuri irecuperabile reprezintă resurse de stat”. |
| --- | --- |

(71)

Spania insistă asupra faptului că fondurile au fost administrate de către autoritatea spaniolă de reglementare, CNE, care a acționat ca simplu intermediar contabil. Autoritățile spaniole subliniază faptul că, în decizia sa din 2001 privind costurile irecuperabile spaniole (SA NN 49/99), Comisia a stabilit deja că „tranzitul de fonduri prin CNE este, în esență, de natură contabilă. Fondurile transferate în contul deschis pe numele CNE nu au devenit niciodată proprietatea acestui organism, fiind imediat plătite beneficiarilor, în conformitate cu o valoare prestabilită pe care CNE nu o poate modifica în niciun fel”. Pe baza acestor considerente, Comisia a ajuns la concluzia că „aceasta nu [a fost] în măsură să stabilească dacă încasările din taxele stabilite în cadrul sistemului de costuri irecuperabile reprezintă resurse de stat”.

| (72) | În al treilea rând, Spania contestă concluzia Comisiei potrivit căreia vânzările reglementate de către distribuitori au fost finanțate prin intermediul unei „taxe speciale” plătite de toți utilizatorii finali spanioli de energie electrică. Potrivit Spaniei, distribuitorii nu au fost „finanțați de către stat”, ci au primit o remunerație rezonabilă și echitabilă pentru executarea unei sarcini legale pe care erau obligați să o efectueze. |
| --- | --- |

(72)

În al treilea rând, Spania contestă concluzia Comisiei potrivit căreia vânzările reglementate de către distribuitori au fost finanțate prin intermediul unei „taxe speciale” plătite de toți utilizatorii finali spanioli de energie electrică. Potrivit Spaniei, distribuitorii nu au fost „finanțați de către stat”, ci au primit o remunerație rezonabilă și echitabilă pentru executarea unei sarcini legale pe care erau obligați să o efectueze.

| (73) | De asemenea, prin vânzarea de energie electrică la tarife reglementate și prin achiziționarea acesteia din „pool” de la producători, distribuitorii au generat un deficit (care a fost acoperit de mecanismul de prefinanțare prevăzut în Decretul-lege nr. 5/2005), însă producătorii, iar nu distribuitorii, sunt cei care ar beneficia de veniturile rezultate din suprataxa adăugată la tarif. |
| --- | --- |

(73)

De asemenea, prin vânzarea de energie electrică la tarife reglementate și prin achiziționarea acesteia din „pool” de la producători, distribuitorii au generat un deficit (care a fost acoperit de mecanismul de prefinanțare prevăzut în Decretul-lege nr. 5/2005), însă producătorii, iar nu distribuitorii, sunt cei care ar beneficia de veniturile rezultate din suprataxa adăugată la tarif.

ABSENȚA AVANTAJULUI

| (74) | Spania nu este de acord cu concluzia preliminară a Comisiei potrivit căreia tarifele reglementate au conferit un avantaj economic distribuitorilor. |
| --- | --- |

(74)

Spania nu este de acord cu concluzia preliminară a Comisiei potrivit căreia tarifele reglementate au conferit un avantaj economic distribuitorilor.

| (75) | În ceea ce privește distribuitorii, Spania contestă concluzia Comisiei potrivit căreia sistemele tarifare garantează distribuitorilor o marjă minimă de profit. Spania susține că furnizarea de către distribuitori a energiei electrice la tarifele reglementate a fost justificată de necesitatea de a garanta un serviciu de interes general și că remunerarea activităților reglementate a avut obiectivul exclusiv de a acoperi costurile necesare pentru îndeplinirea obligațiilor legate de aceste activități. |
| --- | --- |

(75)

În ceea ce privește distribuitorii, Spania contestă concluzia Comisiei potrivit căreia sistemele tarifare garantează distribuitorilor o marjă minimă de profit. Spania susține că furnizarea de către distribuitori a energiei electrice la tarifele reglementate a fost justificată de necesitatea de a garanta un serviciu de interes general și că remunerarea activităților reglementate a avut obiectivul exclusiv de a acoperi costurile necesare pentru îndeplinirea obligațiilor legate de aceste activități.

NICIUN IMPACT ASUPRA CONCURENȚEI ȘI ASUPRA COMERȚULUI DINTRE STATELE MEMBRE

| (76) | Potrivit autorităților spaniole, dispozițiile de reglementare aplicabile furnizării de energie electrică la tarife reglementate nu au limitat libertatea de stabilire a furnizorilor de energie electrică, neexistând niciun tratament preferențial față de furnizorii spanioli în raport cu furnizorii din alte state membre. |
| --- | --- |

(76)

Potrivit autorităților spaniole, dispozițiile de reglementare aplicabile furnizării de energie electrică la tarife reglementate nu au limitat libertatea de stabilire a furnizorilor de energie electrică, neexistând niciun tratament preferențial față de furnizorii spanioli în raport cu furnizorii din alte state membre.

| (77) | În 2005, în Peninsula Iberică, nivelul capacității de interconectare era atât de scăzut, încât nu exista nicio piață internă reală pentru energie. Autoritățile spaniole consideră că, având în vedere această situație de izolare, ar fi disproporționat să se concluzioneze, astfel cum face Comisia, că tariful a avut un impact asupra concurenței și comerțului dintre statele membre. |
| --- | --- |

(77)

În 2005, în Peninsula Iberică, nivelul capacității de interconectare era atât de scăzut, încât nu exista nicio piață internă reală pentru energie. Autoritățile spaniole consideră că, având în vedere această situație de izolare, ar fi disproporționat să se concluzioneze, astfel cum face Comisia, că tariful a avut un impact asupra concurenței și comerțului dintre statele membre.

| (78) | Autoritățile spaniole susțin că energia electrică nu a fost exportată în afara Spaniei și că distribuitorii care își desfășoară activitatea în Spania nu puteau vinde energie electrică spaniolă în afara teritoriului național. Dimpotrivă, orice întreprindere eligibilă poate participa la sectorul de distribuție în mod egal cu întreprinderile spaniole și se poate bucura de același tratament juridic și economic. |
| --- | --- |

(78)

Autoritățile spaniole susțin că energia electrică nu a fost exportată în afara Spaniei și că distribuitorii care își desfășoară activitatea în Spania nu puteau vinde energie electrică spaniolă în afara teritoriului național. Dimpotrivă, orice întreprindere eligibilă poate participa la sectorul de distribuție în mod egal cu întreprinderile spaniole și se poate bucura de același tratament juridic și economic.

| (79) | Spania consideră că, pe de o parte, furnizorii au exercitat o activitate liberă, nereglementată. Aceștia s-au confruntat cu riscurile și avantajele aferente. Riscurile respective au însemnat acceptarea faptului că, în anumite condiții imprevizibile, activitatea lor cu amănuntul ar putea să nu fie rentabilă. Cu toate acestea, rentabilitatea ar reveni imediat ce tarifele ar permite acest lucru sau în cazul în care circumstanțele excepționale ar înceta să existe. |
| --- | --- |

(79)

Spania consideră că, pe de o parte, furnizorii au exercitat o activitate liberă, nereglementată. Aceștia s-au confruntat cu riscurile și avantajele aferente. Riscurile respective au însemnat acceptarea faptului că, în anumite condiții imprevizibile, activitatea lor cu amănuntul ar putea să nu fie rentabilă. Cu toate acestea, rentabilitatea ar reveni imediat ce tarifele ar permite acest lucru sau în cazul în care circumstanțele excepționale ar înceta să existe.

ANALIZĂ DIN PERSPECTIVA JURISPRUDENȚEI ALTMARK

| (80) | Spania susține că, în 2005, existența tarifelor reglementate nu a fost contrară dreptului Uniunii, dat fiind că termenul pentru deschiderea pieței pentru toți consumatorii, inclusiv gospodăriile, a fost 1 iulie 2007. |
| --- | --- |

(80)

Spania susține că, în 2005, existența tarifelor reglementate nu a fost contrară dreptului Uniunii, dat fiind că termenul pentru deschiderea pieței pentru toți consumatorii, inclusiv gospodăriile, a fost 1 iulie 2007.

| (81) | Potrivit Spaniei, acoperirea costurilor suportate de distribuitori în ceea ce privește furnizarea de energie electrică la tarife reglementate a respectat cele patru criterii din jurisprudența Altmark și, prin urmare, intervenția nu intră în domeniul de aplicare a ajutorului de stat. |
| --- | --- |

(81)

Potrivit Spaniei, acoperirea costurilor suportate de distribuitori în ceea ce privește furnizarea de energie electrică la tarife reglementate a respectat cele patru criterii din jurisprudența Altmark și, prin urmare, intervenția nu intră în domeniul de aplicare a ajutorului de stat.

| (82) | În primul rând, furnizarea de energie electrică este un serviciu de interes general, iar statul trebuie să intervină în vederea prevenirii abuzurilor de poziție dominantă care decurg din existența unei rețele unice (monopol natural). Prin urmare, întreprinderile care desfășoară activități reglementate îndeplinesc obligații de serviciu public. |
| --- | --- |

(82)

În primul rând, furnizarea de energie electrică este un serviciu de interes general, iar statul trebuie să intervină în vederea prevenirii abuzurilor de poziție dominantă care decurg din existența unei rețele unice (monopol natural). Prin urmare, întreprinderile care desfășoară activități reglementate îndeplinesc obligații de serviciu public.

| (83) | În al doilea rând, parametrii pentru stabilirea tarifelor au fost stabiliți în mod obiectiv și transparent. Remunerarea activităților reglementate a fost obiectivă și transparentă. Alte întreprinderi din UE au fost, de asemenea, în măsură să intre pe piața de distribuție. |
| --- | --- |

(83)

În al doilea rând, parametrii pentru stabilirea tarifelor au fost stabiliți în mod obiectiv și transparent. Remunerarea activităților reglementate a fost obiectivă și transparentă. Alte întreprinderi din UE au fost, de asemenea, în măsură să intre pe piața de distribuție.

| (84) | În al treilea rând, plățile pentru activitățile reglementate au acoperit doar costurile de îndeplinire a obligațiilor de serviciu public. Distribuitorii puteau obține rambursarea doar pentru costurile legate de activitățile reglementate. |
| --- | --- |

(84)

În al treilea rând, plățile pentru activitățile reglementate au acoperit doar costurile de îndeplinire a obligațiilor de serviciu public. Distribuitorii puteau obține rambursarea doar pentru costurile legate de activitățile reglementate.

| (85) | În al patrulea rând, cadrul de reglementare complex pentru stabilirea tarifelor și a procedurii de decontare demonstrează că sistemul tarifar se bazează pe o analiză detaliată a cheltuielilor și veniturilor sistemului, precum și pe o analiză a cererii de energie electrică. |
| --- | --- |

(85)

În al patrulea rând, cadrul de reglementare complex pentru stabilirea tarifelor și a procedurii de decontare demonstrează că sistemul tarifar se bazează pe o analiză detaliată a cheltuielilor și veniturilor sistemului, precum și pe o analiză a cererii de energie electrică.

| (86) | Pe această bază, Spania concluzionează că sistemul tarifar nu constituie ajutor de stat, întrucât acesta a respectat jurisprudența Altmark. |
| --- | --- |

(86)

Pe această bază, Spania concluzionează că sistemul tarifar nu constituie ajutor de stat, întrucât acesta a respectat jurisprudența Altmark.

EVALUAREA MĂSURII

| (87) | Domeniul de aplicare a prezentei decizii se limitează la furnizarea de energie electrică întreprinderilor mari și mijlocii de către distribuitori, la tarife reglementate, și nu cuprinde alte activități desfășurate de către distribuitori și legate de simpla distribuție. Acestea din urmă sunt complet independente, atât din punct de vedere juridic, cât și din punct de vedere financiar, de activitatea de vânzare la tarife reglementate și, în orice caz, nu intră în domeniul de aplicare a deciziei de inițiere, care a exprimat îndoieli numai cu privire la compatibilitatea cu piața internă a presupusului avantaj acordat distribuitorilor ca urmare a nivelului scăzut al tarifelor reglementate și la măsurile luate în vederea compensării și rambursării deficitului pe 2005. |
| --- | --- |

(87)

Domeniul de aplicare a prezentei decizii se limitează la furnizarea de energie electrică întreprinderilor mari și mijlocii de către distribuitori, la tarife reglementate, și nu cuprinde alte activități desfășurate de către distribuitori și legate de simpla distribuție. Acestea din urmă sunt complet independente, atât din punct de vedere juridic, cât și din punct de vedere financiar, de activitatea de vânzare la tarife reglementate și, în orice caz, nu intră în domeniul de aplicare a deciziei de inițiere, care a exprimat îndoieli numai cu privire la compatibilitatea cu piața internă a presupusului avantaj acordat distribuitorilor ca urmare a nivelului scăzut al tarifelor reglementate și la măsurile luate în vederea compensării și rambursării deficitului pe 2005.

EXISTENȚA UNUI AJUTOR DE STAT ÎN CONFORMITATE CU ARTICOLUL 107 ALINEATUL (1) DIN TFUE

| (88) | O măsură constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE dacă sunt îndeplinite toate condițiile de mai jos: măsura (a) conferă un avantaj economic beneficiarului; (b) este acordată de stat sau prin resurse de stat; (c) este selectivă; (d) are un impact asupra comerțului intracomunitar și poate denatura concurența în cadrul Uniunii. Întrucât toate aceste condiții trebuie îndeplinite cumulativ, Comisia își va limita aprecierea la existența unui avantaj economic conferit beneficiarilor. |
| --- | --- |

(88)

O măsură constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE dacă sunt îndeplinite toate condițiile de mai jos: măsura (a) conferă un avantaj economic beneficiarului; (b) este acordată de stat sau prin resurse de stat; (c) este selectivă; (d) are un impact asupra comerțului intracomunitar și poate denatura concurența în cadrul Uniunii. Întrucât toate aceste condiții trebuie îndeplinite cumulativ, Comisia își va limita aprecierea la existența unui avantaj economic conferit beneficiarilor.

Existența unui avantaj economic

| (89) | Întreprinderile sunt favorizate în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE în cazul în care acestea obțin un avantaj economic pe care nu l-ar obține în condiții normale de piață. În acest sens, Curtea de Justiție a Uniunii Europene a decis că, în anumite cazuri, tarifele pentru serviciile furnizate în schimbul unor obligații impuse de statele membre, care nu depășesc costurile anuale neacoperite și care sunt concepute pentru a se asigura că întreprinderile implicate nu înregistrează pierderi, nu constituie ajutor de stat în temeiul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, ci mai degrabă o contravaloare pentru serviciile prestate de întreprinderile în cauză (21). |
| --- | --- |

(89)

Întreprinderile sunt favorizate în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE în cazul în care acestea obțin un avantaj economic pe care nu l-ar obține în condiții normale de piață. În acest sens, Curtea de Justiție a Uniunii Europene a decis că, în anumite cazuri, tarifele pentru serviciile furnizate în schimbul unor obligații impuse de statele membre, care nu depășesc costurile anuale neacoperite și care sunt concepute pentru a se asigura că întreprinderile implicate nu înregistrează pierderi, nu constituie ajutor de stat în temeiul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, ci mai degrabă o contravaloare pentru serviciile prestate de întreprinderile în cauză (21).

| (90) | În special în sectorul energiei electrice, Comisia a considerat, în practica sa decizională extinsă de aplicare a articolului 107 alineatul (1) și alineatul (3) litera (c) din TFUE cu privire la obligațiile impuse distribuitorilor de a achiziționa energie electrică de la anumite surse de energie, la un preț mai mare decât prețul pieței, că o compensație care acoperă diferența dintre costurile de achiziționare și prețurile pieței nu conduce la un avantaj economic în beneficiul distribuitorilor. În astfel cazuri, operatorii în cauză au acționat în conformitate cu obligațiile de reglementare ca simpli intermediari în sistemul de energie electrică și au fost despăgubiți pentru costurile lor, fără ca această compensare să conducă la un avantaj economic, întrucât, în principiu, legislația ar fi putut impune doar o obligație de cumpărare, fără compensarea costurilor. |
| --- | --- |

(90)

În special în sectorul energiei electrice, Comisia a considerat, în practica sa decizională extinsă de aplicare a articolului 107 alineatul (1) și alineatul (3) litera (c) din TFUE cu privire la obligațiile impuse distribuitorilor de a achiziționa energie electrică de la anumite surse de energie, la un preț mai mare decât prețul pieței, că o compensație care acoperă diferența dintre costurile de achiziționare și prețurile pieței nu conduce la un avantaj economic în beneficiul distribuitorilor. În astfel cazuri, operatorii în cauză au acționat în conformitate cu obligațiile de reglementare ca simpli intermediari în sistemul de energie electrică și au fost despăgubiți pentru costurile lor, fără ca această compensare să conducă la un avantaj economic, întrucât, în principiu, legislația ar fi putut impune doar o obligație de cumpărare, fără compensarea costurilor.

| (91) | Același lucru este valabil, în special, în domeniul aprovizionării cu energie electrică la tarife reglementate în ceea ce privește compensațiile menite să finanțeze diferențele dintre veniturile și cheltuielile de achiziționare cu ridicata a energiei electrice la tarifele reglementate solicitate de consumatorii eligibili (22). Rezultă că o compensare a costurilor de achiziționare a energiei electrice ale distribuitorilor în sectorul energiei electrice nu implică în mod obligatoriu un avantaj economic în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. Presupusa compensare pentru distribuitorii spanioli a costurilor de aprovizionare la tarife reglementate trebuie să fie examinată în perspectiva acestor precedente. |
| --- | --- |

(91)

Același lucru este valabil, în special, în domeniul aprovizionării cu energie electrică la tarife reglementate în ceea ce privește compensațiile menite să finanțeze diferențele dintre veniturile și cheltuielile de achiziționare cu ridicata a energiei electrice la tarifele reglementate solicitate de consumatorii eligibili (22). Rezultă că o compensare a costurilor de achiziționare a energiei electrice ale distribuitorilor în sectorul energiei electrice nu implică în mod obligatoriu un avantaj economic în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. Presupusa compensare pentru distribuitorii spanioli a costurilor de aprovizionare la tarife reglementate trebuie să fie examinată în perspectiva acestor precedente.

| (92) | Concluzia preliminară a deciziei Comisiei de inițiere a procedurii oficiale de investigare a fost că există un avantaj economic peste condițiile de piață în favoarea distribuitorilor spanioli pe baza a două argumente. În primul rând, se pare că distribuitorii au obținut o marjă de profit garantată privind activitatea de furnizare de energie electrică la tariful reglementat. În al doilea rând, prin încurajarea utilizatorilor să opteze pentru piața reglementată deservită de distribuitori, tarifele ar fi sporit veniturile distribuitorilor. Cele două argumente pot fi integrate într-o singură afirmație potrivit căreia profitul distribuitorilor a crescut proporțional cu energia electrică furnizată la tarifele reglementate în 2005. |
| --- | --- |

(92)

Concluzia preliminară a deciziei Comisiei de inițiere a procedurii oficiale de investigare a fost că există un avantaj economic peste condițiile de piață în favoarea distribuitorilor spanioli pe baza a două argumente. În primul rând, se pare că distribuitorii au obținut o marjă de profit garantată privind activitatea de furnizare de energie electrică la tariful reglementat. În al doilea rând, prin încurajarea utilizatorilor să opteze pentru piața reglementată deservită de distribuitori, tarifele ar fi sporit veniturile distribuitorilor. Cele două argumente pot fi integrate într-o singură afirmație potrivit căreia profitul distribuitorilor a crescut proporțional cu energia electrică furnizată la tarifele reglementate în 2005.

| (93) | Descrierea disponibilă a sistemului spaniol de energie electrică și informațiile furnizate în cursul procedurii, care se reflectă în considerentele 16, 19, 20, 57 și 58, nu sprijină această afirmație. În timp ce, pentru simpla distribuție, remunerația primită de către distribuitori în 2005 a inclus o marjă de profit, pentru furnizarea de energie electrică la tarifele reglementate, distribuitorii au primit doar o rambursare („recunoaștere”) a costurilor, fără nicio marjă de profit. În mod similar, remunerarea distribuitorilor cu privire la activitățile lor de simplă distribuție a fost independentă de numărul de clienți privind tarifele reglementate și de cantitatea de energie electrică vândută la tariful respectiv, și, prin urmare, veniturile lor nu ar fi crescut dacă acestea ar fi deservit un număr mai mare de clienți privind tarifele reglementate. |
| --- | --- |

(93)

Descrierea disponibilă a sistemului spaniol de energie electrică și informațiile furnizate în cursul procedurii, care se reflectă în considerentele 16, 19, 20, 57 și 58, nu sprijină această afirmație. În timp ce, pentru simpla distribuție, remunerația primită de către distribuitori în 2005 a inclus o marjă de profit, pentru furnizarea de energie electrică la tarifele reglementate, distribuitorii au primit doar o rambursare („recunoaștere”) a costurilor, fără nicio marjă de profit. În mod similar, remunerarea distribuitorilor cu privire la activitățile lor de simplă distribuție a fost independentă de numărul de clienți privind tarifele reglementate și de cantitatea de energie electrică vândută la tariful respectiv, și, prin urmare, veniturile lor nu ar fi crescut dacă acestea ar fi deservit un număr mai mare de clienți privind tarifele reglementate.

| (94) | Rezultă că informațiile colectate în cursul procedurii nu susțin afirmația potrivit căreia vânzările de energie electrică la tarife reglementate au mărit profiturile distribuitorilor spanioli în 2005 deoarece aceștia au beneficiat de o marjă de profit garantată. |
| --- | --- |

(94)

Rezultă că informațiile colectate în cursul procedurii nu susțin afirmația potrivit căreia vânzările de energie electrică la tarife reglementate au mărit profiturile distribuitorilor spanioli în 2005 deoarece aceștia au beneficiat de o marjă de profit garantată.

| (95) | În ceea ce privește întrebarea dacă recunoașterea costurilor de aprovizionare și de compensare le-a oferit distribuitorilor un avantaj economic pe care nu l-ar fi obținut în condiții de piață, trebuie subliniat faptul că recunoașterea costurilor suportate sub formă de drepturi de colectare acordate celor cinci întreprinderi desemnate prin articolul 24 din Decretul-lege nr. 5/2005, și anume, Iberdrola S.A., Unión Eléctrica Fenosa S.A., Hidroeléctrica del Cantábrico S.A., Endesa S.A. și Elcogás S.A., nu a constituit o remunerație pentru activitatea lor de distribuție. Astfel cum s-a explicat în considerentele 29 și 30, deși Elcogás S.A., care nu deținea nicio filială, nu a desfășurat activități în sectorul distribuției în 2005 (nici în anii următori), întreprinderile în cauză au fost desemnate în temeiul dreptului lor existent de a primi costurile irecuperabile, eventual luând în considerare activitatea lor de producție, dar nu și activitatea lor de distribuție la tarife reglementate. |
| --- | --- |

(95)

În ceea ce privește întrebarea dacă recunoașterea costurilor de aprovizionare și de compensare le-a oferit distribuitorilor un avantaj economic pe care nu l-ar fi obținut în condiții de piață, trebuie subliniat faptul că recunoașterea costurilor suportate sub formă de drepturi de colectare acordate celor cinci întreprinderi desemnate prin articolul 24 din Decretul-lege nr. 5/2005, și anume, Iberdrola S.A., Unión Eléctrica Fenosa S.A., Hidroeléctrica del Cantábrico S.A., Endesa S.A. și Elcogás S.A., nu a constituit o remunerație pentru activitatea lor de distribuție. Astfel cum s-a explicat în considerentele 29 și 30, deși Elcogás S.A., care nu deținea nicio filială, nu a desfășurat activități în sectorul distribuției în 2005 (nici în anii următori), întreprinderile în cauză au fost desemnate în temeiul dreptului lor existent de a primi costurile irecuperabile, eventual luând în considerare activitatea lor de producție, dar nu și activitatea lor de distribuție la tarife reglementate.

| (96) | În al doilea rând, chiar presupunând că drepturile de colectare care reflectă obligația celor cinci întreprinderi menționate mai sus de a prefinanța deficitul din sistemul de energie electrică pentru 2005 ar putea fi interpretate ca o compensație pentru costurile de distribuție pentru cele patru întreprinderi care își desfășoară activitatea în sectorul de distribuție la tarife reglementate, ar trebui să se țină cont de condițiile reale în care distribuitorii au fost obligați să desfășoare această activitate complet reglementată. Astfel cum s-a precizat la considerentele 54 și 55, distribuitorii nu au putut înregistra nici profituri, nici pierderi, nu au putut alege modalitatea de achiziționare a energiei electrice, nu și-au putut alege clienții, nu și-au putut stabili prețul de vânzare, nici oferi vreun serviciu suplimentar de natură să genereze o marjă de profit. Distribuitorii, precum și grupurile integrate pe verticală de care aparțineau aceștia, nu au avut niciun interes economic, direct sau indirect, în ceea ce privește cooperarea în domeniul furnizării de energie electrică la tarifele reglementate. Un grup integrat pe verticală ar avea mai degrabă un interes în deservirea utilizatorilor finali în condiții de piață liberă, întrucât divizia sa de aprovizionare ar fi făcut profit din astfel de vânzări, ceea ce nu ar fi cazul dacă utilizatorii ar fi beneficiat de energie electrică furnizată de distribuitorul grupului la tarife reglementate. |
| --- | --- |

(96)

În al doilea rând, chiar presupunând că drepturile de colectare care reflectă obligația celor cinci întreprinderi menționate mai sus de a prefinanța deficitul din sistemul de energie electrică pentru 2005 ar putea fi interpretate ca o compensație pentru costurile de distribuție pentru cele patru întreprinderi care își desfășoară activitatea în sectorul de distribuție la tarife reglementate, ar trebui să se țină cont de condițiile reale în care distribuitorii au fost obligați să desfășoare această activitate complet reglementată. Astfel cum s-a precizat la considerentele 54 și 55, distribuitorii nu au putut înregistra nici profituri, nici pierderi, nu au putut alege modalitatea de achiziționare a energiei electrice, nu și-au putut alege clienții, nu și-au putut stabili prețul de vânzare, nici oferi vreun serviciu suplimentar de natură să genereze o marjă de profit. Distribuitorii, precum și grupurile integrate pe verticală de care aparțineau aceștia, nu au avut niciun interes economic, direct sau indirect, în ceea ce privește cooperarea în domeniul furnizării de energie electrică la tarifele reglementate. Un grup integrat pe verticală ar avea mai degrabă un interes în deservirea utilizatorilor finali în condiții de piață liberă, întrucât divizia sa de aprovizionare ar fi făcut profit din astfel de vânzări, ceea ce nu ar fi cazul dacă utilizatorii ar fi beneficiat de energie electrică furnizată de distribuitorul grupului la tarife reglementate.

| (97) | Rezultă că o comparație cu condițiile de aprovizionare în condiții de piață liberă ignoră situația diferită, atât de facto, cât și de jure, dintre furnizorii de pe piața liberă și distribuitorii care furnizează energie la tarife reglementate. Întrucât statul poate impune, în principiu, prețurile de achiziționare și de vânzare și alte condiții de tranzacționare privind distribuitorii din cadrul unui sistem de energie electrică, aceasta nu înseamnă că o compensare a costurilor suportate de către aceștia din urmă le conferă un avantaj economic pe care nu l-ar obține în condiții normale de piață. Într-adevăr, reglementarea tarifelor, dublată de obligația de a furniza energie electrică, nu permite luarea unei decizii cu privire la cei mai importanți factori ai aprovizionării, cum ar fi prețurile și producția. Distribuitorii ar putea percepe utilizatorilor finali tarife mult mai mari pentru a acoperi costurile nu numai în condiții de piață potențială, și anume, în absența constrângerilor de reglementare în ceea ce privește astfel de parametri fundamentali. De asemenea, și cel mai important, în sistemul electric spaniol din 2005, la fel precum în cazul oricărui sistem de energie electrică, distribuitorul sau operatorul rețelei de înaltă tensiune pentru marii consumatori de energie este doar un intermediar care conectează fizic utilizatorul la rețea, aceasta fiind o condiție necesară pentru furnizarea de energie electrică. Dată fiind absența unei rețele de distribuție alternativă potențială în Spania în 2005, distribuitorii în cauză au fost desemnați și au aprovizionat atât piața liberă, cât și piața reglementată. Distribuitorii joacă un rol esențial, deoarece fac posibilă furnizarea de energie electrică, indiferent de cadrul sau de politica de reglementare sau dacă la baza condițiilor concurențiale care reglementează aprovizionarea se află mecanisme de piață sau reglementări. |
| --- | --- |

(97)

Rezultă că o comparație cu condițiile de aprovizionare în condiții de piață liberă ignoră situația diferită, atât de facto, cât și de jure, dintre furnizorii de pe piața liberă și distribuitorii care furnizează energie la tarife reglementate. Întrucât statul poate impune, în principiu, prețurile de achiziționare și de vânzare și alte condiții de tranzacționare privind distribuitorii din cadrul unui sistem de energie electrică, aceasta nu înseamnă că o compensare a costurilor suportate de către aceștia din urmă le conferă un avantaj economic pe care nu l-ar obține în condiții normale de piață. Într-adevăr, reglementarea tarifelor, dublată de obligația de a furniza energie electrică, nu permite luarea unei decizii cu privire la cei mai importanți factori ai aprovizionării, cum ar fi prețurile și producția. Distribuitorii ar putea percepe utilizatorilor finali tarife mult mai mari pentru a acoperi costurile nu numai în condiții de piață potențială, și anume, în absența constrângerilor de reglementare în ceea ce privește astfel de parametri fundamentali. De asemenea, și cel mai important, în sistemul electric spaniol din 2005, la fel precum în cazul oricărui sistem de energie electrică, distribuitorul sau operatorul rețelei de înaltă tensiune pentru marii consumatori de energie este doar un intermediar care conectează fizic utilizatorul la rețea, aceasta fiind o condiție necesară pentru furnizarea de energie electrică. Dată fiind absența unei rețele de distribuție alternativă potențială în Spania în 2005, distribuitorii în cauză au fost desemnați și au aprovizionat atât piața liberă, cât și piața reglementată. Distribuitorii joacă un rol esențial, deoarece fac posibilă furnizarea de energie electrică, indiferent de cadrul sau de politica de reglementare sau dacă la baza condițiilor concurențiale care reglementează aprovizionarea se află mecanisme de piață sau reglementări.

| (98) | Într-un sistem de tarifare reglementat precum sistemul spaniol în 2005, în cursul activității uzuale, un deficit de resurse în conturile globale ale sistemului de un an ar fi recuperat, de regulă, în exercițiul următor prin tarife și/sau taxe de acces mai ridicate pentru utilizatorii finali, întrucât scăderea costurilor ar putea conduce la un excedent care ar permite, ulterior, tarife sau taxe mai scăzute. Cu toate acestea, în lipsa alocării unor categorii specifice de venituri costurilor, creșterea (reducerea) veniturilor și/sau a costurilor este posibil să nu conducă la un deficit sau surplus corespunzător care să aducă beneficii distribuitorilor. De exemplu, astfel cum se arată la considerentul 27 în graficul 1, în timp ce prețurile la energia electrică, incluse în tarifele reglementate, au fost, în general, mai mici decât prețurile de pe piața cu ridicata în majoritatea lunilor din 2005, tendința este inversă în perioada noiembrie 2006 — decembrie 2007, fără ca acest lucru să se reflecte în profituri mărite pentru activitatea distribuitorilor de furnizare la tarife reglementate. Acest lucru este în concordanță cu structura normativă a sistemului, prin care distribuitorii nu ar suporta costurile dezechilibrelor în materie de costuri și venituri ale sistemului în ansamblu sau în parte, la fel cum nu ar putea obține niciun profit în urma acestei activități, iar orice surplus care rezultă din vânzarea energiei electrice la tarife reglementate ar fi utilizat pentru a acoperi celelalte costuri ale sistemului. |
| --- | --- |

(98)

Într-un sistem de tarifare reglementat precum sistemul spaniol în 2005, în cursul activității uzuale, un deficit de resurse în conturile globale ale sistemului de un an ar fi recuperat, de regulă, în exercițiul următor prin tarife și/sau taxe de acces mai ridicate pentru utilizatorii finali, întrucât scăderea costurilor ar putea conduce la un excedent care ar permite, ulterior, tarife sau taxe mai scăzute. Cu toate acestea, în lipsa alocării unor categorii specifice de venituri costurilor, creșterea (reducerea) veniturilor și/sau a costurilor este posibil să nu conducă la un deficit sau surplus corespunzător care să aducă beneficii distribuitorilor. De exemplu, astfel cum se arată la considerentul 27 în graficul 1, în timp ce prețurile la energia electrică, incluse în tarifele reglementate, au fost, în general, mai mici decât prețurile de pe piața cu ridicata în majoritatea lunilor din 2005, tendința este inversă în perioada noiembrie 2006 — decembrie 2007, fără ca acest lucru să se reflecte în profituri mărite pentru activitatea distribuitorilor de furnizare la tarife reglementate. Acest lucru este în concordanță cu structura normativă a sistemului, prin care distribuitorii nu ar suporta costurile dezechilibrelor în materie de costuri și venituri ale sistemului în ansamblu sau în parte, la fel cum nu ar putea obține niciun profit în urma acestei activități, iar orice surplus care rezultă din vânzarea energiei electrice la tarife reglementate ar fi utilizat pentru a acoperi celelalte costuri ale sistemului.

| (99) | Distribuitorii au acționat ca intermediari financiari ai sistemului de energie electrică, în sensul în care aceștia au centralizat toate fluxurile financiare, atât intrările (veniturile reglementate din tarife și taxele de acces), cât și ieșirile (toate costurile generale ale sistemului). Veniturile și costurile reglementate ale sistemului de energie electrică în 2005, conform celor descrise la considerentele 19, 20 și 28, includ o gamă variată de costuri reglementate influențate de piață și de politică, cum ar fi costurile de achiziționare a energiei electrice, inclusiv cea din surse regenerabile, costurile suplimentare de producție de energie electrică în insulele spaniole și costurile de transport și de distribuție etc., fără alocarea unor venituri specifice pentru anumite cheltuieli. Veniturile reglementate nu au devenit niciodată proprietatea distribuitorilor, cu excepția remunerației pentru simpla distribuție, care a fost reținută de aceștia după deducerea tuturor celorlalte costuri ale sistemului. |
| --- | --- |

(99)

Distribuitorii au acționat ca intermediari financiari ai sistemului de energie electrică, în sensul în care aceștia au centralizat toate fluxurile financiare, atât intrările (veniturile reglementate din tarife și taxele de acces), cât și ieșirile (toate costurile generale ale sistemului). Veniturile și costurile reglementate ale sistemului de energie electrică în 2005, conform celor descrise la considerentele 19, 20 și 28, includ o gamă variată de costuri reglementate influențate de piață și de politică, cum ar fi costurile de achiziționare a energiei electrice, inclusiv cea din surse regenerabile, costurile suplimentare de producție de energie electrică în insulele spaniole și costurile de transport și de distribuție etc., fără alocarea unor venituri specifice pentru anumite cheltuieli. Veniturile reglementate nu au devenit niciodată proprietatea distribuitorilor, cu excepția remunerației pentru simpla distribuție, care a fost reținută de aceștia după deducerea tuturor celorlalte costuri ale sistemului.

| (100) | Prin urmare, orice deficit în conturi precum cel survenit în 2005, indiferent de cauzele acestuia, ar trebui să figureze în conturile distribuitorilor, fără nicio marjă de manevră pentru a se decide cu privire la nivelul de venituri și costuri reglementate sau la finanțarea unor costuri specifice cu anumite venituri. Într-adevăr, astfel cum reiese din cifrele menționate la considerentul 28, costurile de transport și de distribuție ale sistemului de energie electrică în 2005 s-au ridicat la 4,410 miliarde EUR, fiind coerente cu aceleași categorii de costuri din 2004 și, respectiv, 2006. Astfel, nivelul de costuri ale distribuitorilor nu are nicio legătură cu valoarea deficitului din 2005. |
| --- | --- |

(100)

Prin urmare, orice deficit în conturi precum cel survenit în 2005, indiferent de cauzele acestuia, ar trebui să figureze în conturile distribuitorilor, fără nicio marjă de manevră pentru a se decide cu privire la nivelul de venituri și costuri reglementate sau la finanțarea unor costuri specifice cu anumite venituri. Într-adevăr, astfel cum reiese din cifrele menționate la considerentul 28, costurile de transport și de distribuție ale sistemului de energie electrică în 2005 s-au ridicat la 4,410 miliarde EUR, fiind coerente cu aceleași categorii de costuri din 2004 și, respectiv, 2006. Astfel, nivelul de costuri ale distribuitorilor nu are nicio legătură cu valoarea deficitului din 2005.

| (101) | Prin urmare, clasificarea deficitului pe 2005 drept „pierderi ale distribuitorilor” nu pare justificată, întrucât deficitul nu este imputabil acțiunii din partea distribuitorilor, ci, mai degrabă, dispozițiilor de reglementare care instituie dreptul utilizatorilor finali de a li se furniza energie electrică la tarife reglementate și, într-o anumită măsură, alegerilor de reglementare și de politică făcute pentru a sprijini, de exemplu, producția de energie electrică din surse regenerabile și cogenerare. Rezultă că finanțarea deficitului în conturile sistemului de energie electrică prin mecanismele descrise la considerentele 29-32 nu este o modalitate de a absorbi pierderile specifice ale distribuitorilor, ci, mai degrabă, pierderile globale ale sistemului. Într-adevăr, fără recunoașterea deficitului de 3,811 miliarde EUR în 2005 și fără prefinanțarea acestuia de către cei cinci mari furnizori de energie electrică, nu ar fi fost posibilă achitarea costurilor de distribuție și de transport ale sistemului suportate în beneficiul tuturor utilizatorilor, indiferent dacă pe piața reglementată sau pe cea liberă. |
| --- | --- |

(101)

Prin urmare, clasificarea deficitului pe 2005 drept „pierderi ale distribuitorilor” nu pare justificată, întrucât deficitul nu este imputabil acțiunii din partea distribuitorilor, ci, mai degrabă, dispozițiilor de reglementare care instituie dreptul utilizatorilor finali de a li se furniza energie electrică la tarife reglementate și, într-o anumită măsură, alegerilor de reglementare și de politică făcute pentru a sprijini, de exemplu, producția de energie electrică din surse regenerabile și cogenerare. Rezultă că finanțarea deficitului în conturile sistemului de energie electrică prin mecanismele descrise la considerentele 29-32 nu este o modalitate de a absorbi pierderile specifice ale distribuitorilor, ci, mai degrabă, pierderile globale ale sistemului. Într-adevăr, fără recunoașterea deficitului de 3,811 miliarde EUR în 2005 și fără prefinanțarea acestuia de către cei cinci mari furnizori de energie electrică, nu ar fi fost posibilă achitarea costurilor de distribuție și de transport ale sistemului suportate în beneficiul tuturor utilizatorilor, indiferent dacă pe piața reglementată sau pe cea liberă.

| (102) | Investigația oficială nu stabilește existența altor elemente de avantaj în favoarea distribuitorilor. Distribuitorii au transferat întregul beneficiu al tarifelor reglementate scăzute asupra utilizatorilor finali, nu au obținut niciun profit din vânzări și nu au obținut niciun beneficiu din partea utilizatorilor care se întorc la piața reglementată. Rezultă că, din punct de vedere financiar, poziția distribuitorilor în Spania este pe deplin comparabilă cu cea a unui intermediar de sistem. În acest sens, recunoașterea costurilor de furnizare la tarifele reglementate la energie electrică în sistemul spaniol de energie electrică în 2005 nu este diferită, în principiu, de compensarea costurilor de cumpărare a energiei electrice pe care Comisia nu a clasificat-o ca ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, în ceea ce privește atât energia electrică provenită din anumite surse (considerentul 90), cât și energia electrică cu ridicata pentru aprovizionarea la tarife reglementate (considerentul 91). |
| --- | --- |

(102)

Investigația oficială nu stabilește existența altor elemente de avantaj în favoarea distribuitorilor. Distribuitorii au transferat întregul beneficiu al tarifelor reglementate scăzute asupra utilizatorilor finali, nu au obținut niciun profit din vânzări și nu au obținut niciun beneficiu din partea utilizatorilor care se întorc la piața reglementată. Rezultă că, din punct de vedere financiar, poziția distribuitorilor în Spania este pe deplin comparabilă cu cea a unui intermediar de sistem. În acest sens, recunoașterea costurilor de furnizare la tarifele reglementate la energie electrică în sistemul spaniol de energie electrică în 2005 nu este diferită, în principiu, de compensarea costurilor de cumpărare a energiei electrice pe care Comisia nu a clasificat-o ca ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, în ceea ce privește atât energia electrică provenită din anumite surse (considerentul 90), cât și energia electrică cu ridicata pentru aprovizionarea la tarife reglementate (considerentul 91).

| (103) | Deși decizia de inițiere nu vizează entitățile integrate pe verticală de care aparțin distribuitorii, cu contabilitate și separare legală parțială, în vederea abordării afirmațiilor întreprinderii Céntrica, Comisia a evaluat, de asemenea, dacă este posibil ca entitățile respective să fi obținut avantaje indirecte susceptibile să constituie ajutoare de stat. Céntrica a susținut, în special, că entitățile integrate care desfășoară activități de vânzare cu amănuntul a energiei electrice pe piața liberă (prin intermediul diviziei de aprovizionare) au putut evita pierderile încurajându-i pe utilizatori să opteze pentru divizia lor de distribuție. De asemenea, Céntrica a susținut că a existat un stimulent pentru un producător care aparține unei entități integrate de a menține prețurile cu ridicata la un nivel ridicat, având în vedere că divizia de distribuție a entității integrate (vânzare la tarifele reglementate) ar fi protejată împotriva pierderilor. |
| --- | --- |

(103)

Deși decizia de inițiere nu vizează entitățile integrate pe verticală de care aparțin distribuitorii, cu contabilitate și separare legală parțială, în vederea abordării afirmațiilor întreprinderii Céntrica, Comisia a evaluat, de asemenea, dacă este posibil ca entitățile respective să fi obținut avantaje indirecte susceptibile să constituie ajutoare de stat. Céntrica a susținut, în special, că entitățile integrate care desfășoară activități de vânzare cu amănuntul a energiei electrice pe piața liberă (prin intermediul diviziei de aprovizionare) au putut evita pierderile încurajându-i pe utilizatori să opteze pentru divizia lor de distribuție. De asemenea, Céntrica a susținut că a existat un stimulent pentru un producător care aparține unei entități integrate de a menține prețurile cu ridicata la un nivel ridicat, având în vedere că divizia de distribuție a entității integrate (vânzare la tarifele reglementate) ar fi protejată împotriva pierderilor.

| (104) | Comisia nu a fost în măsură să stabilească existența unui avantaj economic care rezultă din alegerea mai degrabă a distribuitorilor decât a furnizorilor de către utilizatorii de energie electrică. Din punct de vedere economic, trecerea de la aprovizionare la distribuție nu a generat profit, ci doar a evitat pierderile pentru diviziile de aprovizionare ale celor patru grupuri integrate pe verticală, Iberdrola S.A., Unión Fenosa S.A., Eléctrica Hidroeléctrica del Cantábrico S.A. și Endesa, S.A. La rândul său, Elcogás a acționat numai în sectorul producerii de energie electrică. Totuși, acest lucru nu poate constitui un avantaj pentru celelalte patru întreprinderi în cauză deoarece diviziile de aprovizionare ar fi putut evita pierderile, în orice caz, doar prin rezilierea contractelor de furnizare. Prin urmare, pentru diviziile de aprovizionare, sistemul nu implică un avantaj, ci o sancțiune: acestea au pierdut clienți. De asemenea, sistemul a fost neutru din punct de vedere financiar pentru distribuitori (din motivele explicate mai sus). În ceea ce îi privește, producătorii ar fi vândut oricum energia electrică pe piața cu ridicata. |
| --- | --- |

(104)

Comisia nu a fost în măsură să stabilească existența unui avantaj economic care rezultă din alegerea mai degrabă a distribuitorilor decât a furnizorilor de către utilizatorii de energie electrică. Din punct de vedere economic, trecerea de la aprovizionare la distribuție nu a generat profit, ci doar a evitat pierderile pentru diviziile de aprovizionare ale celor patru grupuri integrate pe verticală, Iberdrola S.A., Unión Fenosa S.A., Eléctrica Hidroeléctrica del Cantábrico S.A. și Endesa, S.A. La rândul său, Elcogás a acționat numai în sectorul producerii de energie electrică. Totuși, acest lucru nu poate constitui un avantaj pentru celelalte patru întreprinderi în cauză deoarece diviziile de aprovizionare ar fi putut evita pierderile, în orice caz, doar prin rezilierea contractelor de furnizare. Prin urmare, pentru diviziile de aprovizionare, sistemul nu implică un avantaj, ci o sancțiune: acestea au pierdut clienți. De asemenea, sistemul a fost neutru din punct de vedere financiar pentru distribuitori (din motivele explicate mai sus). În ceea ce îi privește, producătorii ar fi vândut oricum energia electrică pe piața cu ridicata.

| (105) | În ceea ce privește presupusul stimulent al producătorilor de a menține prețurile cu ridicata la un nivel ridicat, trebuie să se observe că, deși condițiile de piață create de autoritățile spaniole ar fi putut, fără îndoială, să creeze un stimulent pentru ca producătorii de energie electrică să crească prețurile, tarifele în sine nu au condus la un nivel mai ridicat al prețurilor cu ridicata. De fapt, creșterea prețurilor ar fi implicat strategii complexe și comportamente anticoncurențiale din partea producătorilor. Nu a fost stabilită nicio legătură cauzală și perceptibilă directă între tarife și o posibilă creștere artificială a prețurilor cu ridicata, acest lucru rămânând o ipoteză teoretică nedemonstrată. |
| --- | --- |

(105)

În ceea ce privește presupusul stimulent al producătorilor de a menține prețurile cu ridicata la un nivel ridicat, trebuie să se observe că, deși condițiile de piață create de autoritățile spaniole ar fi putut, fără îndoială, să creeze un stimulent pentru ca producătorii de energie electrică să crească prețurile, tarifele în sine nu au condus la un nivel mai ridicat al prețurilor cu ridicata. De fapt, creșterea prețurilor ar fi implicat strategii complexe și comportamente anticoncurențiale din partea producătorilor. Nu a fost stabilită nicio legătură cauzală și perceptibilă directă între tarife și o posibilă creștere artificială a prețurilor cu ridicata, acest lucru rămânând o ipoteză teoretică nedemonstrată.

| (106) | De asemenea, Comisia a examinat posibilitatea ca sistemul, prin eliminarea concurenților de piață liberă de pe piața energiei electrice, să fi conferit un avantaj grupurilor tradiționale prin creșterea și „remodelarea” cotei lor de piață, astfel încât aceasta să tindă a coincide, în linii mari, cu mărimea rețelei de distribuție a fiecărui grup în cazul celor patru grupuri integrate pe verticală. Nici acest avantaj ipotetic nu a putut fi stabilit, din următoarele motive:






  — | În primul rând, nu este întotdeauna posibilă „deplasarea clienților” în cadrul aceluiași grup. Un client deservit de divizia de aprovizionare a Endesa într-o zonă în care distribuitorul local era Iberdrola nu ar putea trece la divizia de distribuție a Endesa, ci doar la cea a Iberdrola. De asemenea, trecerea la piața reglementată a condus la un cost net pentru entitățile integrate, întrucât aceasta a condus la creșterea deficitului pe care entitățile au fost nevoite să îl finanțeze în condiții nefavorabile. |
| --- | --- | --- |

(106)

De asemenea, Comisia a examinat posibilitatea ca sistemul, prin eliminarea concurenților de piață liberă de pe piața energiei electrice, să fi conferit un avantaj grupurilor tradiționale prin creșterea și „remodelarea” cotei lor de piață, astfel încât aceasta să tindă a coincide, în linii mari, cu mărimea rețelei de distribuție a fiecărui grup în cazul celor patru grupuri integrate pe verticală. Nici acest avantaj ipotetic nu a putut fi stabilit, din următoarele motive:

—

În primul rând, nu este întotdeauna posibilă „deplasarea clienților” în cadrul aceluiași grup. Un client deservit de divizia de aprovizionare a Endesa într-o zonă în care distribuitorul local era Iberdrola nu ar putea trece la divizia de distribuție a Endesa, ci doar la cea a Iberdrola. De asemenea, trecerea la piața reglementată a condus la un cost net pentru entitățile integrate, întrucât aceasta a condus la creșterea deficitului pe care entitățile au fost nevoite să îl finanțeze în condiții nefavorabile.

| — | În al doilea rând, grupurile nu au obținut niciun profit pentru vânzările realizate de către distribuitori. Prin urmare, avantajul potențial care decurge dintr-o cotă de piață mai mare nu s-a putut transpune în profituri în 2005 (anul acoperit de investigație), ci doar în anii următori, când piața liberă a fost din nou viabilă. Pentru ca avantajul să se materializeze, utilizatorii deserviți de un distribuitor al grupului ar fi trebuit să revină la divizia de aprovizionare a grupului. Cu toate acestea, în etapa respectivă, un client care lua în considerare o nouă schimbare a furnizorului ar fi fost liber să aleagă între toți furnizorii activi pe piața spaniolă. Prin urmare, Comisia nu a stabilit prezența unui avantaj concret legat de simpla existență a unei cote de piață mai mari deținute de grupuri în perioada acoperită de anchetă. |
| --- | --- |

—

În al doilea rând, grupurile nu au obținut niciun profit pentru vânzările realizate de către distribuitori. Prin urmare, avantajul potențial care decurge dintr-o cotă de piață mai mare nu s-a putut transpune în profituri în 2005 (anul acoperit de investigație), ci doar în anii următori, când piața liberă a fost din nou viabilă. Pentru ca avantajul să se materializeze, utilizatorii deserviți de un distribuitor al grupului ar fi trebuit să revină la divizia de aprovizionare a grupului. Cu toate acestea, în etapa respectivă, un client care lua în considerare o nouă schimbare a furnizorului ar fi fost liber să aleagă între toți furnizorii activi pe piața spaniolă. Prin urmare, Comisia nu a stabilit prezența unui avantaj concret legat de simpla existență a unei cote de piață mai mari deținute de grupuri în perioada acoperită de anchetă.

| — | Dimpotrivă, grupurile integrate au fost supuse unei sancțiuni obiective: obligația de finanțare a deficitului în baza unor termeni care nu sunt remunerativi, întrucât rata dobânzii încasată din drepturile de colectare a fost mai mică decât o rată de piață adecvată și, prin urmare, securitizarea drepturilor de colectare a fost efectuată cu o remunerație semnificativ mai mică decât cea obținută în cazul în care ar fi fost aplicată rata de piață. |
| --- | --- |

—

Dimpotrivă, grupurile integrate au fost supuse unei sancțiuni obiective: obligația de finanțare a deficitului în baza unor termeni care nu sunt remunerativi, întrucât rata dobânzii încasată din drepturile de colectare a fost mai mică decât o rată de piață adecvată și, prin urmare, securitizarea drepturilor de colectare a fost efectuată cu o remunerație semnificativ mai mică decât cea obținută în cazul în care ar fi fost aplicată rata de piață.

| (107) | Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că, în ceea ce privește aprovizionarea cu energie a utilizatorilor comerciali, sistemul de reglementare instituit de Spania în 2005 nu a conferit niciun avantaj economic, direct sau indirect, nici distribuitorilor, nici grupurilor integrate cărora le aparțineau aceștia. |
| --- | --- |

(107)

Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că, în ceea ce privește aprovizionarea cu energie a utilizatorilor comerciali, sistemul de reglementare instituit de Spania în 2005 nu a conferit niciun avantaj economic, direct sau indirect, nici distribuitorilor, nici grupurilor integrate cărora le aparțineau aceștia.

| (108) | În cele din urmă, în ceea ce privește afirmația întreprinderii Céntrica potrivit căreia sistemul distinge între distribuitori și furnizorii de pe piața liberă, Comisia subliniază faptul că discriminarea poate apărea în cazul în care persoanele care se află în aceeași situație de fapt și de drept sunt tratate în mod diferit sau, invers, în cazul în care același tratament se aplică persoanelor care se află într-o situație de fapt și de drept diferită. |
| --- | --- |

(108)

În cele din urmă, în ceea ce privește afirmația întreprinderii Céntrica potrivit căreia sistemul distinge între distribuitori și furnizorii de pe piața liberă, Comisia subliniază faptul că discriminarea poate apărea în cazul în care persoanele care se află în aceeași situație de fapt și de drept sunt tratate în mod diferit sau, invers, în cazul în care același tratament se aplică persoanelor care se află într-o situație de fapt și de drept diferită.

| (109) | În primul rând, afirmația este în mod clar lipsită de fundament pentru Elcogás S.A., căreia i-au fost acordate drepturi de colectare chiar dacă nu a operat în sectorul distribuției. În al doilea rând, nu s-a demonstrat că celelalte patru întreprinderi desemnate, Iberdrola S.A., Unión Eléctrica Fenosa S.A., Hidroeléctrica del Cantábrico S.A. și Endesa S.A., au făcut obiectul unor despăgubiri datorită activității lor ca distribuitori care furnizează energie electrică la tarife reglementate, astfel cum s-a arătat deja în considerentul 30. În al treilea rând și în orice caz, în sistemul spaniol de energie electrică, distribuitorii și furnizorii de pe piața liberă nu se aflau în aceeași situație de fapt și de drept. Obligația de a furniza energie electrică la tarife reglementate a fost îndeplinită în temeiul constrângerilor de reglementare care i-au făcut pe distribuitori să acționeze ca simpli intermediari financiari și de aprovizionare care au pus în aplicare dispozițiile legale, în timp ce aprovizionarea în condițiile pieței libere a fost o activitate complet liberalizată. Prin urmare, diferența de tratament contestată de Céntrica nu poate conduce la discriminare, în pofida faptului că nivelul tarifelor reglementate poate să fi fost în defavoarea procesului de liberalizare. Cu toate acestea, acest lucru nu a fost consecința acordării de ajutoare de stat ilegale în favoarea distribuitorilor. |
| --- | --- |

(109)

În primul rând, afirmația este în mod clar lipsită de fundament pentru Elcogás S.A., căreia i-au fost acordate drepturi de colectare chiar dacă nu a operat în sectorul distribuției. În al doilea rând, nu s-a demonstrat că celelalte patru întreprinderi desemnate, Iberdrola S.A., Unión Eléctrica Fenosa S.A., Hidroeléctrica del Cantábrico S.A. și Endesa S.A., au făcut obiectul unor despăgubiri datorită activității lor ca distribuitori care furnizează energie electrică la tarife reglementate, astfel cum s-a arătat deja în considerentul 30. În al treilea rând și în orice caz, în sistemul spaniol de energie electrică, distribuitorii și furnizorii de pe piața liberă nu se aflau în aceeași situație de fapt și de drept. Obligația de a furniza energie electrică la tarife reglementate a fost îndeplinită în temeiul constrângerilor de reglementare care i-au făcut pe distribuitori să acționeze ca simpli intermediari financiari și de aprovizionare care au pus în aplicare dispozițiile legale, în timp ce aprovizionarea în condițiile pieței libere a fost o activitate complet liberalizată. Prin urmare, diferența de tratament contestată de Céntrica nu poate conduce la discriminare, în pofida faptului că nivelul tarifelor reglementate poate să fi fost în defavoarea procesului de liberalizare. Cu toate acestea, acest lucru nu a fost consecința acordării de ajutoare de stat ilegale în favoarea distribuitorilor.

CONCLUZIE

| (110) | Îndoielile exprimate de Comisie în decizia sa de inițiere au fost risipite în cursul procedurii oficiale de investigare. Comisia constată faptul că recunoașterea de către Spania a costurilor suportate de distribuitorii de energie electrică în ceea ce privește activitatea acestora de furnizare a energiei electrice la tarife reglementate întreprinderilor mijlocii și mari nu a conferit niciun avantaj economic distribuitorilor în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(110)

Îndoielile exprimate de Comisie în decizia sa de inițiere au fost risipite în cursul procedurii oficiale de investigare. Comisia constată faptul că recunoașterea de către Spania a costurilor suportate de distribuitorii de energie electrică în ceea ce privește activitatea acestora de furnizare a energiei electrice la tarife reglementate întreprinderilor mijlocii și mari nu a conferit niciun avantaj economic distribuitorilor în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

| (111) | Întrucât criteriile prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din TFUE sunt cumulative, nu este necesară analiza îndeplinirii celorlalte criterii. Prin urmare, Comisia concluzionează că măsura nu constituie ajutor de stat în favoarea distribuitorilor de energie electrică. Această concluzie se referă la situația și perioada de timp vizate de plângere și nu aduce atingere posibilității Comisiei de a examina măsurile luate de Spania începând cu 2005, |
| --- | --- |

(111)

Întrucât criteriile prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din TFUE sunt cumulative, nu este necesară analiza îndeplinirii celorlalte criterii. Prin urmare, Comisia concluzionează că măsura nu constituie ajutor de stat în favoarea distribuitorilor de energie electrică. Această concluzie se referă la situația și perioada de timp vizate de plângere și nu aduce atingere posibilității Comisiei de a examina măsurile luate de Spania începând cu 2005,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Recunoașterea de către Regatul Spaniei a costurilor suportate de distribuitori pentru furnizarea de energie electrică utilizatorilor finali, și anume, întreprinderilor mijlocii și mari, la tarife reglementate în cursul anului 2005, sub forma drepturilor de colectare ale întreprinderilor Iberdrola S.A., Unión Eléctrica Fenosa S.A., Hidroeléctrica del Cantábrico S.A., Endesa, S.A. și Elcogás, S.A. stabilite în Decretul-lege nr. 5/2005, nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Regatului Spaniei.

Adoptată la Bruxelles, 4 februarie 2014.

Pentru Comisie

Joaquín ALMUNIA

Vicepreședinte

---

(1)  JO C 43, 27.2.2007, p. 9.

1

(2)  A se vedea nota de subsol 1.

2

(3)  Participantul pe piață (OMEL) se ocupă de cumpărarea și vânzarea de energie electrică pe piața cu ridicata.

3

(4)  Operatorul de sistem (Red. Eléctrica de España) este responsabil pentru garantarea securității aprovizionării cu energie electrică și pentru coordonarea sistemului de producție și de transport.

4

Red. Eléctrica de España

(5)  Articolul 11 din Decretul-lege nr. 281/1998 definește distribuția ca „[activitatea] al cărei obiectiv principal este transmiterea energiei electrice din rețeaua de transport la punctele de consum în conformitate cu cerințele de calitate adecvate, precum și vânzarea de energie electrică către utilizatori sau distribuitori, la prețuri reglementate”.

5

(6)  Așa-numiții producători din „regimul special”. „Regimul special” este un sistem tarifar fix: distribuitorii (și operatorul de sistem de transport) sunt obligați să cumpere întreaga putere de ieșire provenită din cogenerarea eligibilă și instalațiile bazate pe energie din surse regenerabile în zona lor de responsabilitate la un nivel care să acopere costurile stabilite de stat.

6

(7)  Decretul-lege nr. 2392/2004 din 30 decembrie 2004 de stabilire a tarifelor la energia electrică pentru anul 2005. Monitorul Oficial al Spaniei nr. 315, p. 42766, anexa I.

7

(8)  Articolul 12 alineatul (2) din LSE prevede că tarifele la energia electrică au fost stabilite, în principiu, o dată pe an, putând fi ajustate în cursul anului.

8

(9)  În temeiul articolului 8 din Decretul-lege nr. 1432/2002, tariful mediu nu ar putea crește cu peste 1,40 % (de la an la an), întrucât diferitele tarife ar putea crește doar cu un procentaj calculat ca majorare a tarifului mediu 0,60 % (2 % în total).

9

(10)  Decretul-lege nr. 5/2005 din 11 martie 2005 privind reformele urgente de promovare a productivității și de îmbunătățire a achizițiilor publice. Monitorul Oficial al Spaniei nr. 62, 14.3.2005, p. 8832.

10

(11)  Costurile irecuperabile sunt pierderile suferite de furnizorii tradiționali de energie electrică în urma investițiilor nerecuperabile efectuate înainte de liberalizare. Comisia a autorizat acordarea unui ajutor suplimentar pentru acoperirea acestor pierderi, pe baza criteriilor stabilite în Metodologia privind costurile irecuperabile (Comunicarea Comisiei referitoare la metodologia pentru analizarea ajutorului de stat referitor la costurile irecuperabile), prin scrisoarea SG (2001) D/290869 din 6 august 2001. Prin Decizia SG (2001) D/290553 din 25 iulie 2011 în cazul NN 49/99, Comisia a autorizat Spania să acorde până în 2008 o compensație pentru costurile irecuperabile pentru aceleași întreprinderi cărora li s-a solicitat prefinanțarea deficitului din 2005.

11

(12)  Raportul anual pe 2005 al Elcogás S.A., disponibil la adresa: http://www.elcogas.es/images/stories/3-principales-indicadores/1-datos-economico-financieros/esp2005.pdf

12

(13)  Prima dispoziție suplimentară din Decretul-lege nr. 809/2006 din 30 iunie 2006 de revizuire a tarifului la energia electrică începând cu 1 iulie 2006. Monitorul Oficial al Spaniei nr. 156, 1.7.2006.

13

(14)  Spania a liberalizat piața cu amănuntul a energiei electrice mai devreme decât au prevăzut directivele privind energia electrică din 1996 și 2003, care au stabilit un calendar de liberalizare pentru perioada 19992004 pentru utilizatorii finali comerciali (începând cu cei mai mari) și liberalizarea obligatorie a segmentului reprezentat de gospodării numai de la 1 iulie 2007.

14

(15)  JO L 176, 15.7.2003, p. 37.

15

(16)  Articolul 3 alineatul (3) din Directiva privind energia electrică din 2003 prevede: „Statele membre garantează că toți consumatorii casnici și, în cazul în care consideră că este oportun, micile întreprinderi (prin urmare, întreprinderile cu mai puțin de 50 de angajați și cu o cifră de afaceri anuală sau un bilanț care nu depășește 10 milioane EUR) beneficiază de serviciul universal, și anume de dreptul de a li se furniza, pe teritoriul lor, energie electrică de o calitate bine definită, la prețuri rezonabile, ușor și clar comparabile și transparente. Pentru a se asigura furnizarea unui serviciu universal, statele membre pot numi un furnizor de ultimă instanță”.

16

(17)  Furnizorii au achiziționat, de asemenea, energie electrică de pe piața cu ridicata („pool”) și, chiar dacă, teoretic, aceștia ar fi putut încheia acorduri bilaterale cu producătorii de energie electrică, în realitate nu există niciun stimulent ca producătorii (în principal grupurile integrate pe verticală) să facă acest lucru.

17

(18)  A se vedea punctele (b) și (c) din anexa I la Directiva 2003/54/CE.

18

(19)  Sursa: observațiile formulate de Iberdrola la 26 aprilie 2007.

19

Sursa

(20)  Hotărârea în cauzele conexate C-72/91 și C-73/91, punctul 21: „sistemul în cauză nu urmărește, prin obiect și structură generală, să creeze un avantaj care ar constitui o sarcină suplimentară pentru stat”.

20

(21)  Hotărârea pronunțată în cauza Procureur de la République/Association de Défense des brûleurs d'huiles usagées (ADBHU), 240/83, Rec. 531, 1985, în special p. 543-544, punctul 18.

21

(22)  Decizia Comisiei din 12 iunie 2012 privind ajutorul de stat SA. 21918 (C 17/07) (ex NN 17/07) pus în aplicare de Franța — tarife reglementate pentru energia electrică în Franța (JO C 398, 22.12.2012, p. 10), în special punctele 30-37 și 134-137.

22

---

| 12.7.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 205/62 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 205/62

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE A COMISIEI

din 9 iulie 2014

de excludere de la finanțarea de către Uniunea Europeană a anumitor cheltuieli efectuate de statele membre în cadrul secțiunii Garantare a Fondului european de orientare și garantare agricolă (FEOGA), în cadrul Fondului european de garantare agricolă (FEGA) și în cadrul Fondului european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR)

[notificată cu numărul C(2014) 4479]

(Numai textele în limbile cehă, daneză, engleză, germană, finlandeză, franceză, italiană, maghiară, letonă, neerlandeză, polonă, portugheză, slovenă, spaniolă și suedeză sunt autentice)

(2014/458/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1258/1999 al Consiliului din 17 mai 1999 privind finanțarea politicii agricole comune (1), în special articolul 7 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1290/2005 al Consiliului din 21 iunie 2005 privind finanțarea politicii agricole comune (2), în special articolul 31,

după consultarea Comitetului pentru fondurile agricole,

întrucât:

| (1) | În temeiul articolului 7 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1258/1999 și al articolului 31 din Regulamentul (CE) nr. 1290/2005, Comisia are obligația de a efectua verificările necesare, de a comunica statelor membre rezultatele acestor verificări, de a lua notă de observațiile statelor membre, de a iniția discuții bilaterale în vederea ajungerii la un acord cu statele membre în cauză și de a le comunica acestora concluziile sale în mod oficial. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul articolului 7 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1258/1999 și al articolului 31 din Regulamentul (CE) nr. 1290/2005, Comisia are obligația de a efectua verificările necesare, de a comunica statelor membre rezultatele acestor verificări, de a lua notă de observațiile statelor membre, de a iniția discuții bilaterale în vederea ajungerii la un acord cu statele membre în cauză și de a le comunica acestora concluziile sale în mod oficial.

| (2) | Statele membre au avut posibilitatea de a solicita lansarea unei proceduri de conciliere. În unele cazuri, această posibilitate a fost utilizată, iar rapoartele emise în urma acestei proceduri au fost examinate de Comisie. |
| --- | --- |

(2)

Statele membre au avut posibilitatea de a solicita lansarea unei proceduri de conciliere. În unele cazuri, această posibilitate a fost utilizată, iar rapoartele emise în urma acestei proceduri au fost examinate de Comisie.

| (3) | În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1258/1999 și cu Regulamentul (CE) nr. 1290/2005, se pot finanța numai cheltuielile agricole efectuate fără încălcarea normelor Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1258/1999 și cu Regulamentul (CE) nr. 1290/2005, se pot finanța numai cheltuielile agricole efectuate fără încălcarea normelor Uniunii Europene.

| (4) | Verificările efectuate, rezultatele discuțiilor bilaterale și procedurile de conciliere au demonstrat că o parte din cheltuielile declarate de statele membre nu îndeplinesc această condiție și, prin urmare, nu pot fi finanțate în cadrul secțiunii Garantare a FEOGA, în cadrul FEGA și în cadrul FEADR. |
| --- | --- |

(4)

Verificările efectuate, rezultatele discuțiilor bilaterale și procedurile de conciliere au demonstrat că o parte din cheltuielile declarate de statele membre nu îndeplinesc această condiție și, prin urmare, nu pot fi finanțate în cadrul secțiunii Garantare a FEOGA, în cadrul FEGA și în cadrul FEADR.

| (5) | Ar trebui indicate sumele care nu sunt recunoscute drept sume care pot fi finanțate prin secțiunea Garantare a FEOGA, FEGA și FEADR. Aceste sume nu privesc cheltuieli efectuate cu mai mult de douăzeci și patru de luni înainte de notificarea scrisă privind rezultatele verificărilor adresată de Comisie statelor membre. |
| --- | --- |

(5)

Ar trebui indicate sumele care nu sunt recunoscute drept sume care pot fi finanțate prin secțiunea Garantare a FEOGA, FEGA și FEADR. Aceste sume nu privesc cheltuieli efectuate cu mai mult de douăzeci și patru de luni înainte de notificarea scrisă privind rezultatele verificărilor adresată de Comisie statelor membre.

| (6) | În ceea ce privește cazurile vizate de prezenta decizie, evaluarea sumelor care trebuie excluse din motive de neconformitate cu normele Uniunii Europene a fost comunicată de Comisie statelor membre într-un raport de sinteză pe această temă. |
| --- | --- |

(6)

În ceea ce privește cazurile vizate de prezenta decizie, evaluarea sumelor care trebuie excluse din motive de neconformitate cu normele Uniunii Europene a fost comunicată de Comisie statelor membre într-un raport de sinteză pe această temă.

| (7) | Prezenta decizie nu aduce atingere concluziilor de ordin financiar pe care Comisia ar putea să le tragă în urma hotărârilor Curții de Justiție în cauzele pendinte la 15 martie 2014, care privesc conținutul prezentei decizii, |
| --- | --- |

(7)

Prezenta decizie nu aduce atingere concluziilor de ordin financiar pe care Comisia ar putea să le tragă în urma hotărârilor Curții de Justiție în cauzele pendinte la 15 martie 2014, care privesc conținutul prezentei decizii,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Cheltuielile indicate în anexa la prezenta decizie, efectuate de agențiile de plăți acreditate ale statelor membre și declarate în cadrul secțiunii Garantare a FEOGA, în cadrul FEGA sau în cadrul FEADR se exclud de la finanțarea din fondurile Uniunii Europene, deoarece nu sunt conforme cu normele Uniunii Europene.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Regatului Belgiei, Republicii Cehe, Regatului Danemarcei, Republicii Federale Germania, Regatului Spaniei, Republicii Franceze, Republicii Italiene, Republicii Letonia, Ungariei, Republicii Polone, Republicii Portugheze, Republicii Slovenia, Republicii Finlanda, Regatului Suediei și Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord.

Adoptată la Bruxelles, 9 iulie 2014.

Pentru Comisie

Dacian CIOLOȘ

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 160, 26.6.1999, p. 103.

1

(2)  JO L 209, 11.8.2005, p. 1.

2

---

ANEXĂ

| SM | Măsură | Exercițiu financiar | Motiv | Tip | % | Moneda | Sumă | Deduceri | Impact financiar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| POSTUL BUGETAR: 6701 |
| BE | Alte ajutoare directe — Bovine | 2010 | Plăți pentru animale neeligibile și aplicare incorectă a sancțiunilor | PUNCTUALĂ | | EUR | – 133 335,00 | 0,00 | – 133 335,00 |
| BE | Alte ajutoare directe — Bovine | 2011 | Plăți pentru animale neeligibile și aplicare incorectă a sancțiunilor | PUNCTUALĂ | | EUR | – 62 275,00 | 0,00 | – 62 275,00 |
| BE | Alte ajutoare directe — Bovine | 2012 | Plăți pentru animale neeligibile și aplicare incorectă a sancțiunilor | PUNCTUALĂ | | EUR | – 110 550,00 | 0,00 | – 110 550,00 |
| TOTAL BE | EUR | – 306 160,00 | 0,00 | – 306 160,00 |
| CZ | Alte ajutoare directe — articolele 68-72 din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 | 2011 | Plăți necuvenite și neaplicarea reducerilor sau a excluderilor pentru animale în cazul cărora s-au constatat nereguli | PUNCTUALĂ | | EUR | – 4 195,16 | 0,00 | – 4 195,16 |
| CZ | Alte ajutoare directe — articolele 68-72 din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 | 2012 | Plăți necuvenite și neaplicarea reducerilor sau a excluderilor pentru animale în cazul cărora s-au constatat nereguli | PUNCTUALĂ | | EUR | – 68,74 | 0,00 | – 68,74 |
| TOTAL CZ | EUR | – 4 263,90 | 0,00 | – 4 263,90 |
| DE | Ajutoare directe decuplate | 2008 | Lipsa unei extrapolări în caz de supradeclarare < 3 % | PUNCTUALĂ | | EUR | – 106 694,14 | 0,00 | – 106 694,14 |
| DE | Ajutoare directe decuplate | 2009 | Lipsa unei extrapolări în caz de supradeclarare < 3 % | PUNCTUALĂ | | EUR | – 104 776,14 | 0,00 | – 104 776,14 |
| DE | Ajutoare directe decuplate | 2009 | Deficiențe în ceea ce privește toleranța de măsurare | PUNCTUALĂ | | EUR | – 56 327,48 | 0,00 | – 56 327,48 |
| DE | Ajutoare directe decuplate | 2010 | Lipsa unei extrapolări în caz de supradeclarare < 3 % | PUNCTUALĂ | | EUR | – 72 254,33 | 0,00 | – 72 254,33 |
| DE | Ajutoare directe decuplate | 2010 | Deficiențe în ceea ce privește toleranța de măsurare | PUNCTUALĂ | | EUR | – 56 781,05 | 0,00 | – 56 781,05 |
| TOTAL DE | EUR | – 396 833,14 | 0,00 | – 396 833,14 |
| DK | Ajutoare directe decuplate | 2011 | Deficiențe ale controalelor la fața locului | FORFETARĂ | 2,00 % | EUR | – 1 529 693,10 | 0,00 | – 1 529 693,10 |
| DK | Ajutoare directe decuplate | 2011 | Recuperările retroactive și tratarea incorectă a drepturilor la plată | PUNCTUALĂ | | EUR | – 69 494,00 | 0,00 | – 69 494,00 |
| DK | Ajutoare directe decuplate | 2012 | Deficiențe ale controalelor la fața locului | FORFETARĂ | 2,00 % | EUR | – 1 489 167,20 | 0,00 | – 1 489 167,20 |
| DK | Ajutoare directe decuplate | 2012 | Recuperările retroactive și tratarea incorectă a drepturilor la plată | PUNCTUALĂ | | EUR | – 3 654,00 | 0,00 | – 3 654,00 |
| TOTAL DK | EUR | – 3 092 008,30 | 0,00 | – 3 092 008,30 |
| ES | Măsuri din domeniul pescuitului | 2004 | Controale administrative neconcludente, deficiențe ale controalelor la fața locului și ale auditului extern | FORFETARĂ | 5,00 % | EUR | – 185 468,74 | 0,00 | – 185 468,74 |
| ES | Măsuri din domeniul pescuitului | 2005 | Controale administrative neconcludente, deficiențe ale controalelor la fața locului și ale auditului extern | FORFETARĂ | 5,00 % | EUR | – 253 547,34 | 0,00 | – 253 547,34 |
| ES | Măsuri din domeniul pescuitului | 2006 | Controale administrative neconcludente, deficiențe ale controalelor la fața locului și ale auditului extern | FORFETARĂ | 2,00 % | EUR | – 117 708,85 | 0,00 | – 117 708,85 |
| ES | Ajutoare directe decuplate | 2010 | Deficiențe în ceea ce privește controalele administrative, controalele la fața locului și recuperările | PUNCTUALĂ | | EUR | – 53 541,40 | 0,00 | – 53 541,40 |
| ES | Ajutoare directe decuplate | 2011 | Deficiențe în ceea ce privește controalele administrative, controalele la fața locului și recuperările | PUNCTUALĂ | | EUR | – 368,20 | 0,00 | – 368,20 |
| ES | Ecocondiționalitate | 2009 | Clemența sistemului de sancționare, anul de cerere 2008 | PUNCTUALĂ | | EUR | – 191 873,53 | – 383,75 | – 191 489,78 |
| ES | Ecocondiționalitate | 2009 | Verificarea parțială și ineficace a multor CLMG, anul de cerere 2008 | FORFETARĂ | 2,00 % | EUR | – 790 454,36 | – 218,52 | – 790 235,84 |
| ES | Ecocondiționalitate | 2009 | Verificarea parțială și ineficace a multor CLMG, anul de cerere 2010 | FORFETARĂ | 2,00 % | EUR | – 24 049,41 | 0,00 | – 24 049,41 |
| ES | Ecocondiționalitate | 2010 | Verificarea parțială și ineficace a multor CLMG, anul de cerere 2008 | FORFETARĂ | 2,00 % | EUR | – 638,55 | 0,00 | – 638,55 |
| ES | Ecocondiționalitate | 2010 | Verificarea parțială și ineficace a multor CLMG, anul de cerere 2009 | FORFETARĂ | 2,00 % | EUR | – 781 951,76 | – 1 002,96 | – 780 948,80 |
| ES | Ecocondiționalitate | 2010 | Verificarea parțială și ineficace a multor CLMG, anul de cerere 2010 | FORFETARĂ | 2,00 % | EUR | – 30,92 | 0,00 | – 30,92 |
| ES | Ecocondiționalitate | 2011 | Verificarea parțială și ineficace a multor CLMG, anul de cerere 2008 | FORFETARĂ | 2,00 % | EUR | – 117,27 | 0,00 | – 117,27 |
| ES | Ecocondiționalitate | 2011 | Verificarea parțială și ineficace a multor CLMG, anul de cerere 2009 | FORFETARĂ | 2,00 % | EUR | – 570,44 | 0,00 | – 570,44 |
| ES | Ecocondiționalitate | 2011 | Verificarea parțială și ineficace a multor CLMG, anul de cerere 2010 | FORFETARĂ | 2,00 % | EUR | – 824 194,02 | 0,00 | – 824 194,02 |
| TOTAL ES | EUR | – 3 224 514,79 | – 1 605,23 | – 3 222 909,56 |
| FI | Ajutoare directe decuplate | 2010 | Deficiențe ale sistemului LPIS, ale controalelor la fața locului și ale calculului reducerilor | PUNCTUALĂ | | EUR | – 289 992,10 | 0,00 | – 289 992,10 |
| FI | Ajutoare directe decuplate | 2011 | Deficiențe ale sistemului LPIS, ale controalelor la fața locului și ale calculului reducerilor | PUNCTUALĂ | | EUR | – 961 208,71 | 0,00 | – 961 208,71 |
| FI | Ajutoare directe decuplate | 2012 | Deficiențe ale sistemului LPIS, ale controalelor la fața locului și ale calculului reducerilor | PUNCTUALĂ | | EUR | – 1 384 610,18 | 0,00 | – 1 384 610,18 |
| TOTAL FI | EUR | – 2 635 810,99 | 0,00 | – 2 635 810,99 |
| FR | Lapte — laptele distribuit în școli | 2009 | Întârzierea controlului la fața locului aferent programului de distribuire a laptelui în școli (anul școlar 2008-2009) | FORFETARĂ | 5,00 % | EUR | – 290 282,58 | 0,00 | – 290 282,58 |
| FR | Lapte — laptele distribuit în școli | 2010 | Întârzierea controlului la fața locului aferent programului de distribuire a laptelui în școli (anul școlar 2008-2009) | FORFETARĂ | 5,00 % | EUR | – 351 047,94 | 0,00 | – 351 047,94 |
| FR | Lapte — laptele distribuit în școli | 2011 | Întârzierea controlului la fața locului aferent programului de distribuire a laptelui în școli (anul școlar 2008-2009) | FORFETARĂ | 5,00 % | EUR | – 1 610,58 | 0,00 | – 1 610,58 |
| FR | Lapte — laptele distribuit în școli | 2012 | Întârzierea controlului la fața locului aferent programului de distribuire a laptelui în școli (anul școlar 2008-2009) | FORFETARĂ | 5,00 % | EUR | – 474,30 | 0,00 | – 474,30 |
| FR | Drepturi | 2010 | Nereguli privind alocarea din rezerva națională și consolidarea suprafețelor furajere | FORFETARĂ | 10,00 % | EUR | – 5 938 076,49 | 0,00 | – 5 938 076,49 |
| FR | Drepturi | 2010 | Nereguli privind alocarea din rezerva națională și consolidarea suprafețelor furajere | PUNCTUALĂ | | EUR | – 2 584 040,40 | 0,00 | – 2 584 040,40 |
| FR | Drepturi | 2011 | Nereguli privind alocarea din rezerva națională și consolidarea suprafețelor furajere | FORFETARĂ | 10,00 % | EUR | – 3 176 345,75 | 0,00 | – 3 176 345,75 |
| FR | Drepturi | 2011 | Nereguli privind alocarea din rezerva națională și consolidarea suprafețelor furajere | PUNCTUALĂ | | EUR | – 2 584 032,47 | 0,00 | – 2 584 032,47 |
| FR | Drepturi | 2012 | Nereguli privind alocarea din rezerva națională și consolidarea suprafețelor furajere | FORFETARĂ | 10,00 % | EUR | – 3 176 345,75 | 0,00 | – 3 176 345,75 |
| FR | Drepturi | 2012 | Nereguli privind alocarea din rezerva națională și consolidarea suprafețelor furajere | PUNCTUALĂ | | EUR | – 2 584 031,62 | 0,00 | – 2 584 031,62 |
| TOTAL FR | EUR | – 20 686 287,88 | 0,00 | – 20 686 287,88 |
| GB | Ajutoare directe decuplate | 2011 | Deficiențe ale sistemului LPIS și ale controalelor la fața locului | PUNCTUALĂ | | EUR | – 2 563 473,00 | 0,00 | – 2 563 473,00 |
| TOTAL GB | EUR | – 2 563 473,00 | 0,00 | – 2 563 473,00 |
| IT | Fructe și legume — Prelucrarea tomatelor | 2008 | Deficiențe ale controalelor administrative și ale verificărilor contabile; nu s-a verificat concordanța registrelor ținute de către organizațiile de producători și de către prelucrători cu contabilitatea impusă acestora de legislația națională | FORFETARĂ | 5,00 % | EUR | – 2 332 156,30 | – 932 862,52 | – 1 399 293,78 |
| IT | Fructe și legume — Prelucrarea tomatelor | 2010 | Deficiențe ale controalelor administrative și ale verificărilor contabile; nu s-a verificat concordanța registrelor ținute de către organizațiile de producători și de către prelucrători cu contabilitatea impusă acestora de legislația națională | FORFETARĂ | 5,00 % | EUR | 720,02 | 0,00 | 720,02 |
| IT | Nereguli | 2012 | Lipsa de informații cu privire la acțiunile de recuperare întreprinse | PUNCTUALĂ | | EUR | – 2 362 005,73 | 0,00 | – 2 362 005,73 |
| IT | Nereguli | 2012 | Neglijență în procedura de recuperare | PUNCTUALĂ | | EUR | – 1 283 164,95 | 0,00 | – 1 283 164,95 |
| IT | Nereguli | 2012 | Neraportare în anexa III | PUNCTUALĂ | | EUR | – 1 460 976,88 | 0,00 | – 1 460 976,88 |
| TOTAL IT | EUR | – 7 437 583,84 | – 932 862,52 | – 6 504 721,32 |
| LV | Ajutoare directe decuplate | 2011 | Deficiențe în urmărirea erorilor evidente și în controalele la fața locului care au evidențiat erori sub 3 % | PUNCTUALĂ | | EUR | – 15 324,30 | 0,00 | – 15 324,30 |
| LV | Ajutoare directe decuplate | 2012 | Deficiențe în urmărirea erorilor evidente și în controalele la fața locului care au evidențiat erori sub 3 % | PUNCTUALĂ | | EUR | – 3 399,21 | 0,00 | – 3 399,21 |
| LV | Ecocondiționalitate | 2009 | 4 GAEC nedefinite, calcul incorect al sancțiunilor, anul de cerere 2008 | FORFETARĂ | 5,00 % | EUR | – 254 163,51 | 0,00 | – 254 163,51 |
| LV | Ecocondiționalitate | 2010 | 2 GAEC nedefinite, deficiențe în controalele aferente CLMG 4 și aplicarea de toleranțe pentru CLMG 7, anul de cerere 2009 | FORFETARĂ | 2,00 % | EUR | – 181 777,79 | 0,00 | – 181 777,79 |
| LV | Ecocondiționalitate | 2010 | 4 GAEC nedefinite, calcul incorect al sancțiunilor, anul de cerere 2008 | FORFETARĂ | 5,00 % | EUR | – 179,81 | 0,00 | – 179,81 |
| LV | Ecocondiționalitate | 2011 | 2 GAEC nedefinite, deficiențe în controalele aferente CLMG 4 și aplicarea de toleranțe pentru CLMG 7, anul de cerere 2009 | FORFETARĂ | 2,00 % | EUR | – 100,05 | 0,00 | – 100,05 |
| LV | Ecocondiționalitate | 2011 | 4 GAEC nedefinite, calcul incorect al sancțiunilor, anul de cerere 2008 | FORFETARĂ | 5,00 % | EUR | 14,86 | 0,00 | 14,86 |
| LV | Ecocondiționalitate | 2011 | Deficiențe în controalele aferente CLMG 4 și aplicarea de toleranțe pentru CLMG 7, anul de cerere 2010 | PUNCTUALĂ | | EUR | – 2 230,28 | 0,00 | – 2 230,28 |
| LV | Ecocondiționalitate | 2012 | 2 GAEC nedefinite, deficiențe în controalele aferente CLMG 4 și aplicarea de toleranțe pentru CLMG 7, anul de cerere 2009 | FORFETARĂ | 2,00 % | EUR | – 0,19 | 0,00 | – 0,19 |
| TOTAL LV | EUR | – 457 160,28 | 0,00 | – 457 160,28 |
| SE | Ajutoare directe decuplate | 2010 | Deficiențe ale sistemului LPIS, anul de cerere 2009 | PUNCTUALĂ | | EUR | – 1 117 986,60 | 0,00 | – 1 117 986,60 |
| SE | Ajutoare directe decuplate | 2011 | Deficiențe ale sistemului LPIS, anul de cerere 2010 | PUNCTUALĂ | | EUR | – 15 591,00 | 0,00 | – 15 591,00 |
| TOTAL SE | EUR | – 1 133 577,60 | 0,00 | – 1 133 577,60 |
| SI | Ajutoare directe decuplate | 2010 | Deficiențe în ceea ce privește verificarea respectării definiției parcelelor agricole în cazul unor parcele mici | FORFETARĂ | 5,00 % | EUR | – 85 780,08 | – 2 203,29 | – 83 576,79 |
| SI | Ajutoare directe decuplate | 2010 | Nerealizarea extrapolării rezultatului controlului în cazul unei diferențe sub 3 % | PUNCTUALĂ | | EUR | – 1 771,90 | – 10,97 | – 1 760,93 |
| SI | Ajutoare directe decuplate | 2011 | Deficiențe în ceea ce privește verificarea respectării definiției parcelelor agricole în cazul unor parcele mici | FORFETARĂ | 5,00 % | EUR | – 115 956,46 | 0,00 | – 115 956,46 |
| SI | Ajutoare directe decuplate | 2011 | Nerealizarea extrapolării rezultatului controlului în cazul unei diferențe sub 3 % | PUNCTUALĂ | | EUR | – 6 376,67 | – 7,62 | – 6 369,05 |
| SI | Ajutoare directe decuplate | 2012 | Deficiențe în ceea ce privește verificarea respectării definiției parcelelor agricole în cazul unor parcele mici | FORFETARĂ | 5,00 % | EUR | – 131 269,23 | 0,00 | – 131 269,23 |
| SI | Ajutoare directe decuplate | 2012 | Nerealizarea extrapolării rezultatului controlului în cazul unei diferențe sub 3 % | PUNCTUALĂ | | EUR | – 6 506,76 | – 7,78 | – 6 498,98 |
| TOTAL SI | EUR | – 347 661,10 | – 2 229,66 | – 345 431,44 |
| TOTAL 6701 | EUR | – 42 285 334,82 | – 936 697,41 | – 41 348 637,41 |
| POSTUL BUGETAR: 6711 |
| DK | Dezvoltare rurală, FEADR, Axa 2 (2007-2013, măsuri legate de suprafață) | 2011 | Deficiențe ale controalelor la fața locului | FORFETARĂ | 2,00 % | EUR | – 138 216,28 | 0,00 | – 138 216,28 |
| DK | Dezvoltare rurală, FEADR, Axa 2 (2007-2013, măsuri legate de suprafață) | 2012 | Deficiențe ale controalelor la fața locului | FORFETARĂ | 2,00 % | EUR | – 114 814,02 | 0,00 | – 114 814,02 |
| TOTAL DK | EUR | – 253 030,30 | 0,00 | – 253 030,30 |
| ES | Ecocondiționalitate | 2009 | Verificarea parțială și ineficace a multor CLMG, anul de cerere 2008 | FORFETARĂ | 2,00 % | EUR | – 25 382,59 | 0,00 | – 25 382,59 |
| ES | Ecocondiționalitate | 2009 | Verificarea parțială și ineficace a multor CLMG, anul de cerere 2009 | FORFETARĂ | 2,00 % | EUR | – 1 341,72 | 0,00 | – 1 341,72 |
| ES | Ecocondiționalitate | 2010 | Verificarea parțială și ineficace a multor CLMG, anul de cerere 2008 | FORFETARĂ | 2,00 % | EUR | 18,14 | 0,00 | 18,14 |
| ES | Ecocondiționalitate | 2010 | Verificarea parțială și ineficace a multor CLMG, anul de cerere 2009 | FORFETARĂ | 2,00 % | EUR | – 34 511,04 | 0,00 | – 34 511,04 |
| ES | Ecocondiționalitate | 2010 | Verificarea parțială și ineficace a multor CLMG, anul de cerere 2010 | FORFETARĂ | 2,00 % | EUR | – 317,20 | 0,00 | – 317,20 |
| ES | Ecocondiționalitate | 2011 | Verificarea parțială și ineficace a multor CLMG, anul de cerere 2008 | FORFETARĂ | 2,00 % | EUR | – 36,65 | 0,00 | – 36,65 |
| ES | Ecocondiționalitate | 2011 | Verificarea parțială și ineficace a multor CLMG, anul de cerere 2009 | FORFETARĂ | 2,00 % | EUR | – 69,84 | 0,00 | – 69,84 |
| ES | Ecocondiționalitate | 2011 | Verificarea parțială și ineficace a multor CLMG, anul de cerere 2010 | FORFETARĂ | 2,00 % | EUR | – 39 292,14 | 0,00 | – 39 292,14 |
| TOTAL ES | EUR | – 100 933,04 | 0,00 | – 100 933,04 |
| FI | Dezvoltare rurală, FEADR, Axa 2 (2007-2013, măsuri legate de suprafață) | 2010 | Deficiențe ale sistemului LPIS, ale controalelor la fața locului și ale calculului reducerilor | PUNCTUALĂ | | EUR | – 132 350,41 | 0,00 | – 132 350,41 |
| FI | Dezvoltare rurală, FEADR, Axa 2 (2007-2013, măsuri legate de suprafață) | 2011 | Deficiențe ale sistemului LPIS, ale controalelor la fața locului și ale calculului reducerilor | PUNCTUALĂ | | EUR | – 449 325,95 | 0,00 | – 449 325,95 |
| FI | Dezvoltare rurală, FEADR, Axa 2 (2007-2013, măsuri legate de suprafață) | 2012 | Deficiențe ale sistemului LPIS, ale controalelor la fața locului și ale calculului reducerilor | PUNCTUALĂ | | EUR | – 558 189,31 | 0,00 | – 558 189,31 |
| TOTAL FI | EUR | – 1 139 865,67 | 0,00 | – 1 139 865,67 |
| GB | Dezvoltare rurală, FEADR, Axa 2 (2007-2013, măsuri legate de suprafață) | 2011 | Deficiențe ale sistemului LPIS și ale controalelor la fața locului | PUNCTUALĂ | | EUR | – 614 769,00 | 0,00 | – 614 769,00 |
| TOTAL GB | EUR | – 614 769,00 | 0,00 | – 614 769,00 |
| HU | Dezvoltare rurală, FEADR, Axele 1+3 — Măsuri orientate spre investiții (2007-2013) | 2009 | Control esențial inadecvat — sprijin acordat unor beneficiari neeligibili (care nu au participat la formarea obligatorie) | FORFETARĂ | 10,00 % | EUR | – 131 333,83 | 0,00 | – 131 333,83 |
| HU | Dezvoltare rurală, FEADR, Axele 1+3 — Măsuri orientate spre investiții (2007-2013) | 2010 | Control esențial inadecvat — sprijin acordat unor beneficiari neeligibili (care nu au participat la formarea obligatorie) | FORFETARĂ | 10,00 % | EUR | – 149 391,75 | 0,00 | – 149 391,75 |
| HU | Dezvoltare rurală, FEADR, Axele 1+3 — Măsuri orientate spre investiții (2007-2013) | 2011 | Control esențial inadecvat — sprijin acordat unor beneficiari neeligibili (care nu au participat la formarea obligatorie) | FORFETARĂ | 10,00 % | EUR | – 42 101,65 | 0,00 | – 42 101,65 |
| HU | Dezvoltare rurală, FEADR, Axele 1+3 — Măsuri orientate spre investiții (2007-2013) | 2012 | Control esențial inadecvat — sprijin acordat unor beneficiari neeligibili (care nu au participat la formarea obligatorie) | FORFETARĂ | 10,00 % | EUR | – 60 885,25 | 0,00 | – 60 885,25 |
| TOTAL HU | EUR | – 383 712,48 | 0,00 | – 383 712,48 |
| LV | Ecocondiționalitate | 2009 | 4 GAEC nedefinite, calcul incorect al sancțiunilor, anul de cerere 2008 | FORFETARĂ | 5,00 % | EUR | – 212 566,45 | 0,00 | – 212 566,45 |
| LV | Ecocondiționalitate | 2010 | 2 GAEC nedefinite, deficiențe în controalele aferente CLMG 4 și aplicarea de toleranțe pentru CLMG 7, anul de cerere 2009 | FORFETARĂ | 2,00 % | EUR | – 92 731,87 | 0,00 | – 92 731,87 |
| LV | Ecocondiționalitate | 2010 | 4 GAEC nedefinite, calcul incorect al sancțiunilor, anul de cerere 2008 | FORFETARĂ | 5,00 % | EUR | 1 146,35 | 0,00 | 1 146,35 |
| LV | Ecocondiționalitate | 2011 | 2 GAEC nedefinite, deficiențe în controalele aferente CLMG 4 și aplicarea de toleranțe pentru CLMG 7, anul de cerere 2009 | FORFETARĂ | 2,00 % | EUR | 249,48 | 0,00 | 249,48 |
| LV | Ecocondiționalitate | 2011 | 4 GAEC nedefinite, calcul incorect al sancțiunilor, anul de cerere 2008 | FORFETARĂ | 5,00 % | EUR | 425,78 | 0,00 | 425,78 |
| LV | Ecocondiționalitate | 2012 | 2 GAEC nedefinite, deficiențe în controalele aferente CLMG 4 și aplicarea de toleranțe pentru CLMG 7, anul de cerere 2009 | FORFETARĂ | 2,00 % | EUR | 106,22 | 0,00 | 106,22 |
| LV | Ecocondiționalitate | 2012 | 4 GAEC nedefinite, calcul incorect al sancțiunilor, anul de cerere 2008 | FORFETARĂ | 5,00 % | EUR | 183,03 | 0,00 | 183,03 |
| TOTAL LV | EUR | – 303 187,46 | 0,00 | – 303 187,46 |
| PL | Dezvoltare rurală, FEADR, Axele 1+3 — Măsuri orientate spre investiții (2007-2013) | 2009 | Lipsa unor criterii de selecție | FORFETARĂ | 5,00 % | EUR | – 16 237,92 | 0,00 | – 16 237,92 |
| PL | Dezvoltare rurală, FEADR, Axele 1+3 — Măsuri orientate spre investiții (2007-2013) | 2010 | Lipsa unor criterii de selecție | FORFETARĂ | 5,00 % | EUR | – 2 189 601,12 | 0,00 | – 2 189 601,12 |
| PL | Dezvoltare rurală, FEADR, Axele 1+3 — Măsuri orientate spre investiții (2007-2013) | 2011 | Lipsa unor criterii de selecție | FORFETARĂ | 5,00 % | EUR | – 2 290 180,19 | 0,00 | – 2 290 180,19 |
| PL | Dezvoltare rurală, FEADR, Axele 1+3 — Măsuri orientate spre investiții (2007-2013) | 2012 | Lipsa unor criterii de selecție | FORFETARĂ | 5,00 % | EUR | – 1 175 231,69 | 0,00 | – 1 175 231,69 |
| PL | Dezvoltare rurală, FEADR, Axele 1+3 — Măsuri orientate spre investiții (2007-2013) | 2013 | Lipsa unor criterii de selecție | FORFETARĂ | 5,00 % | EUR | – 172 311,40 | 0,00 | – 172 311,40 |
| TOTAL PL | EUR | – 5 843 562,32 | 0,00 | – 5 843 562,32 |
| PT | Dezvoltare rurală, FEADR, Axa 2 (2007-2013, măsuri legate de suprafață) | 2008 | Întârzieri ale controalelor la fața locului | FORFETARĂ | 5,00 % | EUR | – 81 992,88 | – 81 992,88 | 0,00 |
| PT | Dezvoltare rurală, FEADR, Axa 2 (2007-2013, măsuri legate de suprafață) | 2009 | Întârzieri ale controalelor la fața locului | FORFETARĂ | 5,00 % | EUR | – 3 374 908,49 | – 2 911 944,67 | – 462 963,82 |
| PT | Dezvoltare rurală, FEADR, Axa 2 (2007-2013, măsuri legate de suprafață) | 2009 | Întârzieri ale controalelor la fața locului | FORFETARĂ | 2,00 % | EUR | – 353 974,42 | 0,00 | – 353 974,42 |
| PT | Dezvoltare rurală, FEADR, Axa 2 (2007-2013, măsuri legate de suprafață) | 2010 | Întârzieri ale controalelor la fața locului | FORFETARĂ | 2,00 % | EUR | – 213 427,37 | 0,00 | – 213 427,37 |
| PT | Dezvoltare rurală, FEADR, Axa 2 (2007-2013, măsuri legate de suprafață) | 2010 | Întârzieri ale controalelor la fața locului | FORFETARĂ | 5,00 % | EUR | – 1 682 133,84 | – 1 446 076,06 | – 236 057,78 |
| TOTAL PT | EUR | – 5 706 437,00 | – 4 440 013,61 | – 1 266 423,39 |
| SE | Dezvoltare rurală, FEADR, Axa 2 (2007-2013, măsuri legate de suprafață) | 2010 | Deficiențe ale sistemului LPIS, anul de cerere 2009 | PUNCTUALĂ | | EUR | – 190 380,00 | 0,00 | – 190 380,00 |
| SE | Dezvoltare rurală, FEADR, Axa 2 (2007-2013, măsuri legate de suprafață) | 2011 | Deficiențe ale sistemului LPIS, anul de cerere 2010 | PUNCTUALĂ | | EUR | – 143 719,00 | 0,00 | – 143 719,00 |
| TOTAL SE | EUR | – 334 099,00 | 0,00 | – 334 099,00 |
| TOTAL 6711 | EUR | – 14 679 596,27 | – 4 440 013,61 | – 10 239 582,66 |

SM

Măsură

Exercițiu financiar

Motiv

Tip

%

Moneda

Sumă

Deduceri

Impact financiar

POSTUL BUGETAR: 6701

BE

Alte ajutoare directe — Bovine

2010

Plăți pentru animale neeligibile și aplicare incorectă a sancțiunilor

PUNCTUALĂ

EUR

– 133 335,00

0,00

– 133 335,00

BE

Alte ajutoare directe — Bovine

2011

Plăți pentru animale neeligibile și aplicare incorectă a sancțiunilor

PUNCTUALĂ

EUR

– 62 275,00

0,00

– 62 275,00

BE

Alte ajutoare directe — Bovine

2012

Plăți pentru animale neeligibile și aplicare incorectă a sancțiunilor

PUNCTUALĂ

EUR

– 110 550,00

0,00

– 110 550,00

TOTAL BE

EUR

– 306 160,00

0,00

– 306 160,00

CZ

Alte ajutoare directe — articolele 68-72 din Regulamentul (CE) nr. 73/2009

2011

Plăți necuvenite și neaplicarea reducerilor sau a excluderilor pentru animale în cazul cărora s-au constatat nereguli

PUNCTUALĂ

EUR

– 4 195,16

0,00

– 4 195,16

CZ

Alte ajutoare directe — articolele 68-72 din Regulamentul (CE) nr. 73/2009

2012

Plăți necuvenite și neaplicarea reducerilor sau a excluderilor pentru animale în cazul cărora s-au constatat nereguli

PUNCTUALĂ

EUR

– 68,74

0,00

– 68,74

TOTAL CZ

EUR

– 4 263,90

0,00

– 4 263,90

DE

Ajutoare directe decuplate

2008

Lipsa unei extrapolări în caz de supradeclarare < 3 %

PUNCTUALĂ

EUR

– 106 694,14

0,00

– 106 694,14

DE

Ajutoare directe decuplate

2009

Lipsa unei extrapolări în caz de supradeclarare < 3 %

PUNCTUALĂ

EUR

– 104 776,14

0,00

– 104 776,14

DE

Ajutoare directe decuplate

2009

Deficiențe în ceea ce privește toleranța de măsurare

PUNCTUALĂ

EUR

– 56 327,48

0,00

– 56 327,48

DE

Ajutoare directe decuplate

2010

Lipsa unei extrapolări în caz de supradeclarare < 3 %

PUNCTUALĂ

EUR

– 72 254,33

0,00

– 72 254,33

DE

Ajutoare directe decuplate

2010

Deficiențe în ceea ce privește toleranța de măsurare

PUNCTUALĂ

EUR

– 56 781,05

0,00

– 56 781,05

TOTAL DE

EUR

– 396 833,14

0,00

– 396 833,14

DK

Ajutoare directe decuplate

2011

Deficiențe ale controalelor la fața locului

FORFETARĂ

2,00 %

EUR

– 1 529 693,10

0,00

– 1 529 693,10

DK

Ajutoare directe decuplate

2011

Recuperările retroactive și tratarea incorectă a drepturilor la plată

PUNCTUALĂ

EUR

– 69 494,00

0,00

– 69 494,00

DK

Ajutoare directe decuplate

2012

Deficiențe ale controalelor la fața locului

FORFETARĂ

2,00 %

EUR

– 1 489 167,20

0,00

– 1 489 167,20

DK

Ajutoare directe decuplate

2012

Recuperările retroactive și tratarea incorectă a drepturilor la plată

PUNCTUALĂ

EUR

– 3 654,00

0,00

– 3 654,00

TOTAL DK

EUR

– 3 092 008,30

0,00

– 3 092 008,30

ES

Măsuri din domeniul pescuitului

2004

Controale administrative neconcludente, deficiențe ale controalelor la fața locului și ale auditului extern

FORFETARĂ

5,00 %

EUR

– 185 468,74

0,00

– 185 468,74

ES

Măsuri din domeniul pescuitului

2005

Controale administrative neconcludente, deficiențe ale controalelor la fața locului și ale auditului extern

FORFETARĂ

5,00 %

EUR

– 253 547,34

0,00

– 253 547,34

ES

Măsuri din domeniul pescuitului

2006

Controale administrative neconcludente, deficiențe ale controalelor la fața locului și ale auditului extern

FORFETARĂ

2,00 %

EUR

– 117 708,85

0,00

– 117 708,85

ES

Ajutoare directe decuplate

2010

Deficiențe în ceea ce privește controalele administrative, controalele la fața locului și recuperările

PUNCTUALĂ

EUR

– 53 541,40

0,00

– 53 541,40

ES

Ajutoare directe decuplate

2011

Deficiențe în ceea ce privește controalele administrative, controalele la fața locului și recuperările

PUNCTUALĂ

EUR

– 368,20

0,00

– 368,20

ES

Ecocondiționalitate

2009

Clemența sistemului de sancționare, anul de cerere 2008

PUNCTUALĂ

EUR

– 191 873,53

– 383,75

– 191 489,78

ES

Ecocondiționalitate

2009

Verificarea parțială și ineficace a multor CLMG, anul de cerere 2008

FORFETARĂ

2,00 %

EUR

– 790 454,36

– 218,52

– 790 235,84

ES

Ecocondiționalitate

2009

Verificarea parțială și ineficace a multor CLMG, anul de cerere 2010

FORFETARĂ

2,00 %

EUR

– 24 049,41

0,00

– 24 049,41

ES

Ecocondiționalitate

2010

Verificarea parțială și ineficace a multor CLMG, anul de cerere 2008

FORFETARĂ

2,00 %

EUR

– 638,55

0,00

– 638,55

ES

Ecocondiționalitate

2010

Verificarea parțială și ineficace a multor CLMG, anul de cerere 2009

FORFETARĂ

2,00 %

EUR

– 781 951,76

– 1 002,96

– 780 948,80

ES

Ecocondiționalitate

2010

Verificarea parțială și ineficace a multor CLMG, anul de cerere 2010

FORFETARĂ

2,00 %

EUR

– 30,92

0,00

– 30,92

ES

Ecocondiționalitate

2011

Verificarea parțială și ineficace a multor CLMG, anul de cerere 2008

FORFETARĂ

2,00 %

EUR

– 117,27

0,00

– 117,27

ES

Ecocondiționalitate

2011

Verificarea parțială și ineficace a multor CLMG, anul de cerere 2009

FORFETARĂ

2,00 %

EUR

– 570,44

0,00

– 570,44

ES

Ecocondiționalitate

2011

Verificarea parțială și ineficace a multor CLMG, anul de cerere 2010

FORFETARĂ

2,00 %

EUR

– 824 194,02

0,00

– 824 194,02

TOTAL ES

EUR

– 3 224 514,79

– 1 605,23

– 3 222 909,56

FI

Ajutoare directe decuplate

2010

Deficiențe ale sistemului LPIS, ale controalelor la fața locului și ale calculului reducerilor

PUNCTUALĂ

EUR

– 289 992,10

0,00

– 289 992,10

FI

Ajutoare directe decuplate

2011

Deficiențe ale sistemului LPIS, ale controalelor la fața locului și ale calculului reducerilor

PUNCTUALĂ

EUR

– 961 208,71

0,00

– 961 208,71

FI

Ajutoare directe decuplate

2012

Deficiențe ale sistemului LPIS, ale controalelor la fața locului și ale calculului reducerilor

PUNCTUALĂ

EUR

– 1 384 610,18

0,00

– 1 384 610,18

TOTAL FI

EUR

– 2 635 810,99

0,00

– 2 635 810,99

FR

Lapte — laptele distribuit în școli

2009

Întârzierea controlului la fața locului aferent programului de distribuire a laptelui în școli (anul școlar 2008-2009)

FORFETARĂ

5,00 %

EUR

– 290 282,58

0,00

– 290 282,58

FR

Lapte — laptele distribuit în școli

2010

Întârzierea controlului la fața locului aferent programului de distribuire a laptelui în școli (anul școlar 2008-2009)

FORFETARĂ

5,00 %

EUR

– 351 047,94

0,00

– 351 047,94

FR

Lapte — laptele distribuit în școli

2011

Întârzierea controlului la fața locului aferent programului de distribuire a laptelui în școli (anul școlar 2008-2009)

FORFETARĂ

5,00 %

EUR

– 1 610,58

0,00

– 1 610,58

FR

Lapte — laptele distribuit în școli

2012

Întârzierea controlului la fața locului aferent programului de distribuire a laptelui în școli (anul școlar 2008-2009)

FORFETARĂ

5,00 %

EUR

– 474,30

0,00

– 474,30

FR

Drepturi

2010

Nereguli privind alocarea din rezerva națională și consolidarea suprafețelor furajere

FORFETARĂ

10,00 %

EUR

– 5 938 076,49

0,00

– 5 938 076,49

FR

Drepturi

2010

Nereguli privind alocarea din rezerva națională și consolidarea suprafețelor furajere

PUNCTUALĂ

EUR

– 2 584 040,40

0,00

– 2 584 040,40

FR

Drepturi

2011

Nereguli privind alocarea din rezerva națională și consolidarea suprafețelor furajere

FORFETARĂ

10,00 %

EUR

– 3 176 345,75

0,00

– 3 176 345,75

FR

Drepturi

2011

Nereguli privind alocarea din rezerva națională și consolidarea suprafețelor furajere

PUNCTUALĂ

EUR

– 2 584 032,47

0,00

– 2 584 032,47

FR

Drepturi

2012

Nereguli privind alocarea din rezerva națională și consolidarea suprafețelor furajere

FORFETARĂ

10,00 %

EUR

– 3 176 345,75

0,00

– 3 176 345,75

FR

Drepturi

2012

Nereguli privind alocarea din rezerva națională și consolidarea suprafețelor furajere

PUNCTUALĂ

EUR

– 2 584 031,62

0,00

– 2 584 031,62

TOTAL FR

EUR

– 20 686 287,88

0,00

– 20 686 287,88

GB

Ajutoare directe decuplate

2011

Deficiențe ale sistemului LPIS și ale controalelor la fața locului

PUNCTUALĂ

EUR

– 2 563 473,00

0,00

– 2 563 473,00

TOTAL GB

EUR

– 2 563 473,00

0,00

– 2 563 473,00

IT

Fructe și legume — Prelucrarea tomatelor

2008

Deficiențe ale controalelor administrative și ale verificărilor contabile; nu s-a verificat concordanța registrelor ținute de către organizațiile de producători și de către prelucrători cu contabilitatea impusă acestora de legislația națională

FORFETARĂ

5,00 %

EUR

– 2 332 156,30

– 932 862,52

– 1 399 293,78

IT

Fructe și legume — Prelucrarea tomatelor

2010

Deficiențe ale controalelor administrative și ale verificărilor contabile; nu s-a verificat concordanța registrelor ținute de către organizațiile de producători și de către prelucrători cu contabilitatea impusă acestora de legislația națională

FORFETARĂ

5,00 %

EUR

720,02

0,00

720,02

IT

Nereguli

2012

Lipsa de informații cu privire la acțiunile de recuperare întreprinse

PUNCTUALĂ

EUR

– 2 362 005,73

0,00

– 2 362 005,73

IT

Nereguli

2012

Neglijență în procedura de recuperare

PUNCTUALĂ

EUR

– 1 283 164,95

0,00

– 1 283 164,95

IT

Nereguli

2012

Neraportare în anexa III

PUNCTUALĂ

EUR

– 1 460 976,88

0,00

– 1 460 976,88

TOTAL IT

EUR

– 7 437 583,84

– 932 862,52

– 6 504 721,32

LV

Ajutoare directe decuplate

2011

Deficiențe în urmărirea erorilor evidente și în controalele la fața locului care au evidențiat erori sub 3 %

PUNCTUALĂ

EUR

– 15 324,30

0,00

– 15 324,30

LV

Ajutoare directe decuplate

2012

Deficiențe în urmărirea erorilor evidente și în controalele la fața locului care au evidențiat erori sub 3 %

PUNCTUALĂ

EUR

– 3 399,21

0,00

– 3 399,21

LV

Ecocondiționalitate

2009

4 GAEC nedefinite, calcul incorect al sancțiunilor, anul de cerere 2008

FORFETARĂ

5,00 %

EUR

– 254 163,51

0,00

– 254 163,51

LV

Ecocondiționalitate

2010

2 GAEC nedefinite, deficiențe în controalele aferente CLMG 4 și aplicarea de toleranțe pentru CLMG 7, anul de cerere 2009

FORFETARĂ

2,00 %

EUR

– 181 777,79

0,00

– 181 777,79

LV

Ecocondiționalitate

2010

4 GAEC nedefinite, calcul incorect al sancțiunilor, anul de cerere 2008

FORFETARĂ

5,00 %

EUR

– 179,81

0,00

– 179,81

LV

Ecocondiționalitate

2011

2 GAEC nedefinite, deficiențe în controalele aferente CLMG 4 și aplicarea de toleranțe pentru CLMG 7, anul de cerere 2009

FORFETARĂ

2,00 %

EUR

– 100,05

0,00

– 100,05

LV

Ecocondiționalitate

2011

4 GAEC nedefinite, calcul incorect al sancțiunilor, anul de cerere 2008

FORFETARĂ

5,00 %

EUR

14,86

0,00

14,86

LV

Ecocondiționalitate

2011

Deficiențe în controalele aferente CLMG 4 și aplicarea de toleranțe pentru CLMG 7, anul de cerere 2010

PUNCTUALĂ

EUR

– 2 230,28

0,00

– 2 230,28

LV

Ecocondiționalitate

2012

2 GAEC nedefinite, deficiențe în controalele aferente CLMG 4 și aplicarea de toleranțe pentru CLMG 7, anul de cerere 2009

FORFETARĂ

2,00 %

EUR

– 0,19

0,00

– 0,19

TOTAL LV

EUR

– 457 160,28

0,00

– 457 160,28

SE

Ajutoare directe decuplate

2010

Deficiențe ale sistemului LPIS, anul de cerere 2009

PUNCTUALĂ

EUR

– 1 117 986,60

0,00

– 1 117 986,60

SE

Ajutoare directe decuplate

2011

Deficiențe ale sistemului LPIS, anul de cerere 2010

PUNCTUALĂ

EUR

– 15 591,00

0,00

– 15 591,00

TOTAL SE

EUR

– 1 133 577,60

0,00

– 1 133 577,60

SI

Ajutoare directe decuplate

2010

Deficiențe în ceea ce privește verificarea respectării definiției parcelelor agricole în cazul unor parcele mici

FORFETARĂ

5,00 %

EUR

– 85 780,08

– 2 203,29

– 83 576,79

SI

Ajutoare directe decuplate

2010

Nerealizarea extrapolării rezultatului controlului în cazul unei diferențe sub 3 %

PUNCTUALĂ

EUR

– 1 771,90

– 10,97

– 1 760,93

SI

Ajutoare directe decuplate

2011

Deficiențe în ceea ce privește verificarea respectării definiției parcelelor agricole în cazul unor parcele mici

FORFETARĂ

5,00 %

EUR

– 115 956,46

0,00

– 115 956,46

SI

Ajutoare directe decuplate

2011

Nerealizarea extrapolării rezultatului controlului în cazul unei diferențe sub 3 %

PUNCTUALĂ

EUR

– 6 376,67

– 7,62

– 6 369,05

SI

Ajutoare directe decuplate

2012

Deficiențe în ceea ce privește verificarea respectării definiției parcelelor agricole în cazul unor parcele mici

FORFETARĂ

5,00 %

EUR

– 131 269,23

0,00

– 131 269,23

SI

Ajutoare directe decuplate

2012

Nerealizarea extrapolării rezultatului controlului în cazul unei diferențe sub 3 %

PUNCTUALĂ

EUR

– 6 506,76

– 7,78

– 6 498,98

TOTAL SI

EUR

– 347 661,10

– 2 229,66

– 345 431,44

TOTAL 6701

EUR

– 42 285 334,82

– 936 697,41

– 41 348 637,41

POSTUL BUGETAR: 6711

DK

Dezvoltare rurală, FEADR, Axa 2 (2007-2013, măsuri legate de suprafață)

2011

Deficiențe ale controalelor la fața locului

FORFETARĂ

2,00 %

EUR

– 138 216,28

0,00

– 138 216,28

DK

Dezvoltare rurală, FEADR, Axa 2 (2007-2013, măsuri legate de suprafață)

2012

Deficiențe ale controalelor la fața locului

FORFETARĂ

2,00 %

EUR

– 114 814,02

0,00

– 114 814,02

TOTAL DK

EUR

– 253 030,30

0,00

– 253 030,30

ES

Ecocondiționalitate

2009

Verificarea parțială și ineficace a multor CLMG, anul de cerere 2008

FORFETARĂ

2,00 %

EUR

– 25 382,59

0,00

– 25 382,59

ES

Ecocondiționalitate

2009

Verificarea parțială și ineficace a multor CLMG, anul de cerere 2009

FORFETARĂ

2,00 %

EUR

– 1 341,72

0,00

– 1 341,72

ES

Ecocondiționalitate

2010

Verificarea parțială și ineficace a multor CLMG, anul de cerere 2008

FORFETARĂ

2,00 %

EUR

18,14

0,00

18,14

ES

Ecocondiționalitate

2010

Verificarea parțială și ineficace a multor CLMG, anul de cerere 2009

FORFETARĂ

2,00 %

EUR

– 34 511,04

0,00

– 34 511,04

ES

Ecocondiționalitate

2010

Verificarea parțială și ineficace a multor CLMG, anul de cerere 2010

FORFETARĂ

2,00 %

EUR

– 317,20

0,00

– 317,20

ES

Ecocondiționalitate

2011

Verificarea parțială și ineficace a multor CLMG, anul de cerere 2008

FORFETARĂ

2,00 %

EUR

– 36,65

0,00

– 36,65

ES

Ecocondiționalitate

2011

Verificarea parțială și ineficace a multor CLMG, anul de cerere 2009

FORFETARĂ

2,00 %

EUR

– 69,84

0,00

– 69,84

ES

Ecocondiționalitate

2011

Verificarea parțială și ineficace a multor CLMG, anul de cerere 2010

FORFETARĂ

2,00 %

EUR

– 39 292,14

0,00

– 39 292,14

TOTAL ES

EUR

– 100 933,04

0,00

– 100 933,04

FI

Dezvoltare rurală, FEADR, Axa 2 (2007-2013, măsuri legate de suprafață)

2010

Deficiențe ale sistemului LPIS, ale controalelor la fața locului și ale calculului reducerilor

PUNCTUALĂ

EUR

– 132 350,41

0,00

– 132 350,41

FI

Dezvoltare rurală, FEADR, Axa 2 (2007-2013, măsuri legate de suprafață)

2011

Deficiențe ale sistemului LPIS, ale controalelor la fața locului și ale calculului reducerilor

PUNCTUALĂ

EUR

– 449 325,95

0,00

– 449 325,95

FI

Dezvoltare rurală, FEADR, Axa 2 (2007-2013, măsuri legate de suprafață)

2012

Deficiențe ale sistemului LPIS, ale controalelor la fața locului și ale calculului reducerilor

PUNCTUALĂ

EUR

– 558 189,31

0,00

– 558 189,31

TOTAL FI

EUR

– 1 139 865,67

0,00

– 1 139 865,67

GB

Dezvoltare rurală, FEADR, Axa 2 (2007-2013, măsuri legate de suprafață)

2011

Deficiențe ale sistemului LPIS și ale controalelor la fața locului

PUNCTUALĂ

EUR

– 614 769,00

0,00

– 614 769,00

TOTAL GB

EUR

– 614 769,00

0,00

– 614 769,00

HU

Dezvoltare rurală, FEADR, Axele 1+3 — Măsuri orientate spre investiții (2007-2013)

2009

Control esențial inadecvat — sprijin acordat unor beneficiari neeligibili (care nu au participat la formarea obligatorie)

FORFETARĂ

10,00 %

EUR

– 131 333,83

0,00

– 131 333,83

HU

Dezvoltare rurală, FEADR, Axele 1+3 — Măsuri orientate spre investiții (2007-2013)

2010

Control esențial inadecvat — sprijin acordat unor beneficiari neeligibili (care nu au participat la formarea obligatorie)

FORFETARĂ

10,00 %

EUR

– 149 391,75

0,00

– 149 391,75

HU

Dezvoltare rurală, FEADR, Axele 1+3 — Măsuri orientate spre investiții (2007-2013)

2011

Control esențial inadecvat — sprijin acordat unor beneficiari neeligibili (care nu au participat la formarea obligatorie)

FORFETARĂ

10,00 %

EUR

– 42 101,65

0,00

– 42 101,65

HU

Dezvoltare rurală, FEADR, Axele 1+3 — Măsuri orientate spre investiții (2007-2013)

2012

Control esențial inadecvat — sprijin acordat unor beneficiari neeligibili (care nu au participat la formarea obligatorie)

FORFETARĂ

10,00 %

EUR

– 60 885,25

0,00

– 60 885,25

TOTAL HU

EUR

– 383 712,48

0,00

– 383 712,48

LV

Ecocondiționalitate

2009

4 GAEC nedefinite, calcul incorect al sancțiunilor, anul de cerere 2008

FORFETARĂ

5,00 %

EUR

– 212 566,45

0,00

– 212 566,45

LV

Ecocondiționalitate

2010

2 GAEC nedefinite, deficiențe în controalele aferente CLMG 4 și aplicarea de toleranțe pentru CLMG 7, anul de cerere 2009

FORFETARĂ

2,00 %

EUR

– 92 731,87

0,00

– 92 731,87

LV

Ecocondiționalitate

2010

4 GAEC nedefinite, calcul incorect al sancțiunilor, anul de cerere 2008

FORFETARĂ

5,00 %

EUR

1 146,35

0,00

1 146,35

LV

Ecocondiționalitate

2011

2 GAEC nedefinite, deficiențe în controalele aferente CLMG 4 și aplicarea de toleranțe pentru CLMG 7, anul de cerere 2009

FORFETARĂ

2,00 %

EUR

249,48

0,00

249,48

LV

Ecocondiționalitate

2011

4 GAEC nedefinite, calcul incorect al sancțiunilor, anul de cerere 2008

FORFETARĂ

5,00 %

EUR

425,78

0,00

425,78

LV

Ecocondiționalitate

2012

2 GAEC nedefinite, deficiențe în controalele aferente CLMG 4 și aplicarea de toleranțe pentru CLMG 7, anul de cerere 2009

FORFETARĂ

2,00 %

EUR

106,22

0,00

106,22

LV

Ecocondiționalitate

2012

4 GAEC nedefinite, calcul incorect al sancțiunilor, anul de cerere 2008

FORFETARĂ

5,00 %

EUR

183,03

0,00

183,03

TOTAL LV

EUR

– 303 187,46

0,00

– 303 187,46

PL

Dezvoltare rurală, FEADR, Axele 1+3 — Măsuri orientate spre investiții (2007-2013)

2009

Lipsa unor criterii de selecție

FORFETARĂ

5,00 %

EUR

– 16 237,92

0,00

– 16 237,92

PL

Dezvoltare rurală, FEADR, Axele 1+3 — Măsuri orientate spre investiții (2007-2013)

2010

Lipsa unor criterii de selecție

FORFETARĂ

5,00 %

EUR

– 2 189 601,12

0,00

– 2 189 601,12

PL

Dezvoltare rurală, FEADR, Axele 1+3 — Măsuri orientate spre investiții (2007-2013)

2011

Lipsa unor criterii de selecție

FORFETARĂ

5,00 %

EUR

– 2 290 180,19

0,00

– 2 290 180,19

PL

Dezvoltare rurală, FEADR, Axele 1+3 — Măsuri orientate spre investiții (2007-2013)

2012

Lipsa unor criterii de selecție

FORFETARĂ

5,00 %

EUR

– 1 175 231,69

0,00

– 1 175 231,69

PL

Dezvoltare rurală, FEADR, Axele 1+3 — Măsuri orientate spre investiții (2007-2013)

2013

Lipsa unor criterii de selecție

FORFETARĂ

5,00 %

EUR

– 172 311,40

0,00

– 172 311,40

TOTAL PL

EUR

– 5 843 562,32

0,00

– 5 843 562,32

PT

Dezvoltare rurală, FEADR, Axa 2 (2007-2013, măsuri legate de suprafață)

2008

Întârzieri ale controalelor la fața locului

FORFETARĂ

5,00 %

EUR

– 81 992,88

– 81 992,88

0,00

PT

Dezvoltare rurală, FEADR, Axa 2 (2007-2013, măsuri legate de suprafață)

2009

Întârzieri ale controalelor la fața locului

FORFETARĂ

5,00 %

EUR

– 3 374 908,49

– 2 911 944,67

– 462 963,82

PT

Dezvoltare rurală, FEADR, Axa 2 (2007-2013, măsuri legate de suprafață)

2009

Întârzieri ale controalelor la fața locului

FORFETARĂ

2,00 %

EUR

– 353 974,42

0,00

– 353 974,42

PT

Dezvoltare rurală, FEADR, Axa 2 (2007-2013, măsuri legate de suprafață)

2010

Întârzieri ale controalelor la fața locului

FORFETARĂ

2,00 %

EUR

– 213 427,37

0,00

– 213 427,37

PT

Dezvoltare rurală, FEADR, Axa 2 (2007-2013, măsuri legate de suprafață)

2010

Întârzieri ale controalelor la fața locului

FORFETARĂ

5,00 %

EUR

– 1 682 133,84

– 1 446 076,06

– 236 057,78

TOTAL PT

EUR

– 5 706 437,00

– 4 440 013,61

– 1 266 423,39

SE

Dezvoltare rurală, FEADR, Axa 2 (2007-2013, măsuri legate de suprafață)

2010

Deficiențe ale sistemului LPIS, anul de cerere 2009

PUNCTUALĂ

EUR

– 190 380,00

0,00

– 190 380,00

SE

Dezvoltare rurală, FEADR, Axa 2 (2007-2013, măsuri legate de suprafață)

2011

Deficiențe ale sistemului LPIS, anul de cerere 2010

PUNCTUALĂ

EUR

– 143 719,00

0,00

– 143 719,00

TOTAL SE

EUR

– 334 099,00

0,00

– 334 099,00

TOTAL 6711

EUR

– 14 679 596,27

– 4 440 013,61

– 10 239 582,66

---

| 12.7.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 205/76 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 205/76

---

DECIZIA COMISIEI

din 10 iulie 2014

privind introducerea pe piață, pentru utilizări esențiale, a produselor biocide care conțin cupru

[notificată cu numărul C(2014) 4611]

(Numai textele în limbile croată, engleză, greacă și spaniolă sunt autentice)

(2014/459/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1451/2007 al Comisiei din 4 decembrie 2007 privind a doua etapă a programului de lucru de 10 ani prevăzut la articolul 16 alineatul (2) din Directiva 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind introducerea pe piață a produselor biocide (1), în special articolul 5 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1896/2000 al Comisiei (2), cuprul a fost notificat în vederea utilizării pentru tipul de produs 11, astfel cum este definit în anexa V la Directiva 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului (3). |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1896/2000 al Comisiei (2), cuprul a fost notificat în vederea utilizării pentru tipul de produs 11, astfel cum este definit în anexa V la Directiva 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului (3).

| (2) | În sprijinul includerii cuprului în anexa I, IA sau IB la Directiva 98/8/CE nu a fost depus niciun dosar complet în termenele relevante. În conformitate cu Decizia 2012/78/UE a Comisiei (4), coroborată cu articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1451/2007, începând de la 1 februarie 2013, cuprul nu mai poate fi introdus pe piață în vederea utilizării în tipul de produs 11. |
| --- | --- |

(2)

În sprijinul includerii cuprului în anexa I, IA sau IB la Directiva 98/8/CE nu a fost depus niciun dosar complet în termenele relevante. În conformitate cu Decizia 2012/78/UE a Comisiei (4), coroborată cu articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1451/2007, începând de la 1 februarie 2013, cuprul nu mai poate fi introdus pe piață în vederea utilizării în tipul de produs 11.

| (3) | În conformitate cu articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1451/2007, Croația, Spania, Irlanda și Grecia au transmis Comisiei cereri separate în care solicită permisiunea de a autoriza introducerea pe piață a produselor biocide care conțin cupru pentru un anumit număr de utilizări. |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1451/2007, Croația, Spania, Irlanda și Grecia au transmis Comisiei cereri separate în care solicită permisiunea de a autoriza introducerea pe piață a produselor biocide care conțin cupru pentru un anumit număr de utilizări.

| (4) | Comisia a pus cererile la dispoziția publicului prin mijloace electronice. |
| --- | --- |

(4)

Comisia a pus cererile la dispoziția publicului prin mijloace electronice.

| (5) | Din unele cereri rezultă că produsele biocide care conțin cupru sunt utilizate pentru a preveni biofoulingul în principalul dispozitiv de alimentare cu apă al platformelor marine de extracție a petrolului și a gazelor, precum și al altor instalații marine și costiere, unde această utilizare este esențială pentru a se evita blocarea dispozitivului de alimentare cu apă folosit, printre altele, pentru tratarea și producerea apei potabile și a apei de îmbăiere și pentru combaterea incendiilor, deoarece blocarea dispozitivului respectiv ar putea fi fatală pentru sănătatea și securitatea personalului din cadrul instalațiilor. |
| --- | --- |

(5)

Din unele cereri rezultă că produsele biocide care conțin cupru sunt utilizate pentru a preveni biofoulingul în principalul dispozitiv de alimentare cu apă al platformelor marine de extracție a petrolului și a gazelor, precum și al altor instalații marine și costiere, unde această utilizare este esențială pentru a se evita blocarea dispozitivului de alimentare cu apă folosit, printre altele, pentru tratarea și producerea apei potabile și a apei de îmbăiere și pentru combaterea incendiilor, deoarece blocarea dispozitivului respectiv ar putea fi fatală pentru sănătatea și securitatea personalului din cadrul instalațiilor.

| (6) | De asemenea, din unele cereri rezultă că produsele biocide care conțin cupru sunt utilizate pentru a preveni biofoulingul în principalul dispozitiv de alimentare cu apă al navelor, unde utilizarea respectivă este esențială pentru a evita blocarea dispozitivului de alimentare cu apă folosit de-a lungul întregului sistem de conducte și țevi al unei nave. Acesta include componentele interne ale tuturor conductelor, precum sistemul de stingere a incendiilor, care este vital pentru funcționarea în siguranță a navei. |
| --- | --- |

(6)

De asemenea, din unele cereri rezultă că produsele biocide care conțin cupru sunt utilizate pentru a preveni biofoulingul în principalul dispozitiv de alimentare cu apă al navelor, unde utilizarea respectivă este esențială pentru a evita blocarea dispozitivului de alimentare cu apă folosit de-a lungul întregului sistem de conducte și țevi al unei nave. Acesta include componentele interne ale tuturor conductelor, precum sistemul de stingere a incendiilor, care este vital pentru funcționarea în siguranță a navei.

| (7) | Nu s-au primit observații în timpul consultării publice cu privire la cererile respective. Statele membre care au depus cererile au susținut că, pe teritoriul lor, este necesar să se dispună de o gamă adecvată de alternative tehnice și economice fezabile pentru a preveni biofoulingul, cu scopul de a reduce riscul de blocare a principalului dispozitiv de alimentare cu apă în cazul platformelor marine, al altor instalații marine și costiere sau al navelor. |
| --- | --- |

(7)

Nu s-au primit observații în timpul consultării publice cu privire la cererile respective. Statele membre care au depus cererile au susținut că, pe teritoriul lor, este necesar să se dispună de o gamă adecvată de alternative tehnice și economice fezabile pentru a preveni biofoulingul, cu scopul de a reduce riscul de blocare a principalului dispozitiv de alimentare cu apă în cazul platformelor marine, al altor instalații marine și costiere sau al navelor.

| (8) | Prin urmare, pare probabil că, dacă în statele membre respective nu s-ar permite utilizarea cuprului pentru a preveni biofoulingul în dispozitivul de alimentare cu apă al platformelor marine de extracție a petrolului și a gazelor, al altor instalații marine și costiere sau al navelor, s-ar crea în prezent un risc grav la adresa sănătății publice. În plus, costul și fezabilitatea din punct de vedere logistic și practic a închiderii sau a înlocuirii sistemelor actuale pe bază de cupru de la bordul navelor pot fi prohibitive în multe cazuri. Dacă înlocuirea este fezabilă, aceasta ar putea lua mult timp. Derogările solicitate pentru utilizări esențiale sunt, așadar, necesare în momentul de față. |
| --- | --- |

(8)

Prin urmare, pare probabil că, dacă în statele membre respective nu s-ar permite utilizarea cuprului pentru a preveni biofoulingul în dispozitivul de alimentare cu apă al platformelor marine de extracție a petrolului și a gazelor, al altor instalații marine și costiere sau al navelor, s-ar crea în prezent un risc grav la adresa sănătății publice. În plus, costul și fezabilitatea din punct de vedere logistic și practic a închiderii sau a înlocuirii sistemelor actuale pe bază de cupru de la bordul navelor pot fi prohibitive în multe cazuri. Dacă înlocuirea este fezabilă, aceasta ar putea lua mult timp. Derogările solicitate pentru utilizări esențiale sunt, așadar, necesare în momentul de față.

| (9) | Cu toate acestea, cu excepția cazului în care se depune, fără întârzieri nejustificate, o cerere completă pentru aprobarea utilizării cuprului în tipul de produs 11, utilizatorii produselor biocide care conțin cupru ar trebui să pună în aplicare metode alternative de prevenire a biofoulingului. Este oportun, așadar, să se impună ca, în acest caz, utilizatorii din statele membre în cauză să fie informați în mod activ și în timp util, pentru a le permite să se asigure că metodele alternative respective sunt eficace înainte ca produsele biocide care conțin cupru să trebuiască să fie retrase de pe piață, |
| --- | --- |

(9)

Cu toate acestea, cu excepția cazului în care se depune, fără întârzieri nejustificate, o cerere completă pentru aprobarea utilizării cuprului în tipul de produs 11, utilizatorii produselor biocide care conțin cupru ar trebui să pună în aplicare metode alternative de prevenire a biofoulingului. Este oportun, așadar, să se impună ca, în acest caz, utilizatorii din statele membre în cauză să fie informați în mod activ și în timp util, pentru a le permite să se asigure că metodele alternative respective sunt eficace înainte ca produsele biocide care conțin cupru să trebuiască să fie retrase de pe piață,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

(1)   Sub rezerva condițiilor prevăzute la articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1451/2007, Croația, Spania, Irlanda și Grecia pot permite introducerea pe piață a produselor biocide care conțin cupru (nr. CE 231-159-6; nr. CAS 7440-50-8) pentru utilizările indicate în anexa la prezenta decizie.

(2)   Dacă dosarele pentru aprobarea cuprului în cazul tipului de produs 11 relevante pentru utilizările respective sunt depuse și sunt validate drept complete de către statul membru care realizează evaluarea până la 31 decembrie 2014, Croația, Spania, Irlanda și Grecia pot permite în continuare introducerea respectivă pe piață până la termenele prevăzute la articolul 89 din Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (5) pentru cazurile în care o substanță este aprobată sau nu.

(3)   În alte cazuri decât cele prevăzute la alineatul (2), Croația, Spania, Irlanda și Grecia pot permite în continuare introducerea respectivă pe piață până la 31 decembrie 2017, cu condiția ca statele membre menționate să se asigure, începând de la 1 ianuarie 2015, că utilizatorii sunt informați în mod activ cu privire la necesitatea imediată de a aplica efectiv metode alternative în scopurile relevante.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Irlandei, Republicii Elene, Regatului Spaniei și Republicii Croația.

Adoptată la Bruxelles, 10 iulie 2014.

Pentru Comisie

Janez POTOČNIK

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 325, 11.12.2007, p. 3.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1896/2000 al Comisiei din 7 septembrie 2000 privind prima fază a programului prevăzut la articolul 16 alineatul (2) din Directiva 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind produsele biocide (JO L 228, 8.9.2000, p. 6).

2

(3)  Directiva 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 februarie 1998 privind comercializarea produselor biodestructive (JO L 123, 24.4.1998, p. 1).

3

(4)  Decizia 2012/78/UE a Comisiei din 9 februarie 2012 privind neincluderea anumitor substanțe în anexa I, IA sau IB la Directiva 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind comercializarea produselor biocide (JO L 38, 11.2.2012, p. 48).

4

(5)  Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 mai 2012 privind punerea la dispoziție pe piață și utilizarea produselor biocide (JO L 167, 27.6.2012, p. 1).

5

---

ANEXĂ

UTILIZĂRILE PE CARE LE POT AUTORIZA STATELE MEMBRE ENUMERATE ÎN CONTINUARE, SUB REZERVA RESPECTĂRII CONDIȚIILOR DE LA ARTICOLUL 1

| Număr | Stat membru | Tipul de produs 11 |
| --- | --- | --- |
| 1 | Croația | Pentru prevenirea biofoulingului în dispozitivele de alimentare cu apă/pompele de apă și de-a lungul întregului sistem de conducte și țevi al unei nave |
| 2 | Spania | Pentru prevenirea biofoulingului în dispozitivele de alimentare cu apă/pompele de apă și de-a lungul întregului sistem de conducte și țevi al platformelor marine de extracție a petrolului și a gazelor, precum și al altor instalații marine și costiere
  Pentru prevenirea biofoulingului în dispozitivele de alimentare cu apă/pompele de apă și de-a lungul întregului sistem de conducte și țevi al unei nave |
| 3 | Irlanda | Pentru prevenirea biofoulingului în dispozitivele de alimentare cu apă/pompele de apă și de-a lungul întregului sistem de conducte și țevi al platformelor marine de extracție a petrolului și a gazelor, precum și al altor instalații marine și costiere
  Pentru prevenirea biofoulingului în dispozitivele de alimentare cu apă/pompele de apă și de-a lungul întregului sistem de conducte și țevi al unei nave |
| 4 | Grecia | Pentru prevenirea biofoulingului în dispozitivele de alimentare cu apă/pompele de apă și de-a lungul întregului sistem de conducte și țevi al unei nave |

Număr

Stat membru

Tipul de produs 11

1

Croația

Pentru prevenirea biofoulingului în dispozitivele de alimentare cu apă/pompele de apă și de-a lungul întregului sistem de conducte și țevi al unei nave

2

Spania

Pentru prevenirea biofoulingului în dispozitivele de alimentare cu apă/pompele de apă și de-a lungul întregului sistem de conducte și țevi al platformelor marine de extracție a petrolului și a gazelor, precum și al altor instalații marine și costiere

Pentru prevenirea biofoulingului în dispozitivele de alimentare cu apă/pompele de apă și de-a lungul întregului sistem de conducte și țevi al unei nave

3

Irlanda

Pentru prevenirea biofoulingului în dispozitivele de alimentare cu apă/pompele de apă și de-a lungul întregului sistem de conducte și țevi al platformelor marine de extracție a petrolului și a gazelor, precum și al altor instalații marine și costiere

Pentru prevenirea biofoulingului în dispozitivele de alimentare cu apă/pompele de apă și de-a lungul întregului sistem de conducte și țevi al unei nave

4

Grecia

Pentru prevenirea biofoulingului în dispozitivele de alimentare cu apă/pompele de apă și de-a lungul întregului sistem de conducte și țevi al unei nave

---