# Úřední věstník L 217/2014

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 217 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5723. července 2014 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 217

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5723. července 2014

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 790/2014 ze dne 22. července 2014, kterým se provádí čl. 2 odst. 3 nařízení (ES) č. 2580/2001 o zvláštních omezujících opatřeních namířených proti některým osobám a subjektům s cílem bojovat proti terorismu a kterým se zrušuje prováděcí nařízení (EU) č. 125/2014 | 1 |
| | * | Nařízení Rady (EU) č. 791/2014 ze dne 22. července 2014, kterým se mění nařízení (ES) č. 1210/2003 o některých zvláštních omezeních hospodářských a finančních vztahů s Irákem | 5 |
| | * | Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 792/2014 ze dne 22. července 2014, kterým se provádí čl. 16 odst. 2 nařízení (EU) č. 204/2011 o omezujících opatřeních s ohledem na situaci v Libyi | 9 |
| | * | Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 793/2014 ze dne 22. července 2014, kterým se provádí nařízení (EU) č. 36/2012 o omezujících opatřeních vzhledem k situaci v Sýrii | 10 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 794/2014 ze dne 22. července 2014 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 13 |
| | * | Nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 795/2014 ze dne 3. července 2014 o požadavcích v oblasti dozoru nad systémově významnými platebními systémy (ECB/2014/28) | 16 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Rady 2014/482/SZBP ze dne 22. července 2014, kterým se mění rozhodnutí 2012/392/SZBP o misi Evropské unie SBOP v Nigeru (EUCAP Sahel Niger) | 31 |
| | * | Rozhodnutí Rady 2014/483/SZBP ze dne 22. července 2014, kterým se aktualizuje a mění seznam osob, skupin a subjektů, na něž se vztahují články 2, 3 a 4 společného postoje 2001/931/SZBP o uplatnění zvláštních opatření k boji proti terorismu, a kterým se zrušuje rozhodnutí 2014/72/SZBP | 35 |
| | * | Rozhodnutí Rady 2014/484/SZBP ze dne 22. července 2014, kterým se mění společný postoj 2003/495/SZBP o Iráku | 38 |
| | * | Rozhodnutí Rady 2014/485/SZBP ze dne 22. července 2014, kterým se mění rozhodnutí 2012/389/SZBP o misi Evropské unie zaměřené na budování regionální námořní kapacity v oblasti Afrického rohu (EUCAP NESTOR) | 39 |
| | * | Rozhodnutí Rady 2014/486/SZBP ze dne 22. července 2014 o poradní misi Evropské unie pro reformu sektoru civilní bezpečnosti na Ukrajině (EUAM Ukraine) | 42 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Rady 2014/487/SZBP ze dne 22. července 2014, kterým se provádí rozhodnutí 2011/137/SZBP o omezujících opatřeních s ohledem na situaci v Libyi | 48 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Rady 2014/488/SZBP ze dne 22. července 2014, kterým se provádí rozhodnutí 2013/255/SZBP o omezujících opatřeních vůči Sýrii | 49 |
| | | 2014/489/EU |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 19. června 2013 o státní podpoře SA.28599 (C 23/10 (ex NN 36/10, ex CP 163/09)) poskytnuté Španělským královstvím na zavedení digitálního pozemního televizního vysílání ve vzdálených a méně urbanizovaných oblastech (kromě oblasti Kastilie-La Mancha)
  (oznámeno pod číslem C(2013) 3204)

   (
  1
  ) | 52 |
| | | AKTY PŘIJATÉ INSTITUCEMI ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍ DOHODOU |
| | | 2014/490/EU |
| | * | Rozhodnutí Smíšeného výboru č. 2 o Regionální úmluvě o celoevropsko-středomořských preferenčních pravidlech původu ze dne 21. května 2014, pokud jde o žádost Moldavské republiky, aby se stala smluvní stranou Regionální úmluvy o celoevropsko-středomořských preferenčních pravidlech původu | 88 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 790/2014 ze dne 22. července 2014, kterým se provádí čl. 2 odst. 3 nařízení (ES) č. 2580/2001 o zvláštních omezujících opatřeních namířených proti některým osobám a subjektům s cílem bojovat proti terorismu a kterým se zrušuje prováděcí nařízení (EU) č. 125/2014

1

*

Nařízení Rady (EU) č. 791/2014 ze dne 22. července 2014, kterým se mění nařízení (ES) č. 1210/2003 o některých zvláštních omezeních hospodářských a finančních vztahů s Irákem

5

*

Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 792/2014 ze dne 22. července 2014, kterým se provádí čl. 16 odst. 2 nařízení (EU) č. 204/2011 o omezujících opatřeních s ohledem na situaci v Libyi

9

*

Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 793/2014 ze dne 22. července 2014, kterým se provádí nařízení (EU) č. 36/2012 o omezujících opatřeních vzhledem k situaci v Sýrii

10

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 794/2014 ze dne 22. července 2014 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

13

*

Nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 795/2014 ze dne 3. července 2014 o požadavcích v oblasti dozoru nad systémově významnými platebními systémy (ECB/2014/28)

(ECB/2014/28)

16

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Rady 2014/482/SZBP ze dne 22. července 2014, kterým se mění rozhodnutí 2012/392/SZBP o misi Evropské unie SBOP v Nigeru (EUCAP Sahel Niger)

31

*

Rozhodnutí Rady 2014/483/SZBP ze dne 22. července 2014, kterým se aktualizuje a mění seznam osob, skupin a subjektů, na něž se vztahují články 2, 3 a 4 společného postoje 2001/931/SZBP o uplatnění zvláštních opatření k boji proti terorismu, a kterým se zrušuje rozhodnutí 2014/72/SZBP

35

*

Rozhodnutí Rady 2014/484/SZBP ze dne 22. července 2014, kterým se mění společný postoj 2003/495/SZBP o Iráku

38

*

Rozhodnutí Rady 2014/485/SZBP ze dne 22. července 2014, kterým se mění rozhodnutí 2012/389/SZBP o misi Evropské unie zaměřené na budování regionální námořní kapacity v oblasti Afrického rohu (EUCAP NESTOR)

39

*

Rozhodnutí Rady 2014/486/SZBP ze dne 22. července 2014 o poradní misi Evropské unie pro reformu sektoru civilní bezpečnosti na Ukrajině (EUAM Ukraine)

42

*

Prováděcí rozhodnutí Rady 2014/487/SZBP ze dne 22. července 2014, kterým se provádí rozhodnutí 2011/137/SZBP o omezujících opatřeních s ohledem na situaci v Libyi

48

*

Prováděcí rozhodnutí Rady 2014/488/SZBP ze dne 22. července 2014, kterým se provádí rozhodnutí 2013/255/SZBP o omezujících opatřeních vůči Sýrii

49

2014/489/EU

*

Rozhodnutí Komise ze dne 19. června 2013 o státní podpoře SA.28599 (C 23/10 (ex NN 36/10, ex CP 163/09)) poskytnuté Španělským královstvím na zavedení digitálního pozemního televizního vysílání ve vzdálených a méně urbanizovaných oblastech (kromě oblasti Kastilie-La Mancha)
  (oznámeno pod číslem C(2013) 3204)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2013) 3204)

1

52

AKTY PŘIJATÉ INSTITUCEMI ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍ DOHODOU

2014/490/EU

*

Rozhodnutí Smíšeného výboru č. 2 o Regionální úmluvě o celoevropsko-středomořských preferenčních pravidlech původu ze dne 21. května 2014, pokud jde o žádost Moldavské republiky, aby se stala smluvní stranou Regionální úmluvy o celoevropsko-středomořských preferenčních pravidlech původu

88

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 23.7.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 217/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 217/1

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 790/2014

ze dne 22. července 2014,

kterým se provádí čl. 2 odst. 3 nařízení (ES) č. 2580/2001 o zvláštních omezujících opatřeních namířených proti některým osobám a subjektům s cílem bojovat proti terorismu a kterým se zrušuje prováděcí nařízení (EU) č. 125/2014

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2580/2001 ze dne 27. prosince 2001 o zvláštních omezujících opatřeních namířených proti některým osobám a subjektům s cílem bojovat proti terorismu (1), a zejména na čl. 2 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 10. února 2014 přijala Rada prováděcí nařízení (EU) č. 125/2014 (2), kterým se provádí čl. 2 odst. 3 nařízení (ES) č. 2580/2001 tím, že stanoví aktualizovaný seznam osob, skupin a subjektů, na něž se vztahuje nařízení (ES) č. 2580/2001 (dále jen „seznam“). |
| --- | --- |

(1)

Dne 10. února 2014 přijala Rada prováděcí nařízení (EU) č. 125/2014 (2), kterým se provádí čl. 2 odst. 3 nařízení (ES) č. 2580/2001 tím, že stanoví aktualizovaný seznam osob, skupin a subjektů, na něž se vztahuje nařízení (ES) č. 2580/2001 (dále jen „seznam“).

| (2) | Všem osobám, skupinám a subjektům, u nichž to bylo prakticky možné, poskytla Rada odůvodnění, proč byly na seznam zařazeny. |
| --- | --- |

(2)

Všem osobám, skupinám a subjektům, u nichž to bylo prakticky možné, poskytla Rada odůvodnění, proč byly na seznam zařazeny.

| (3) | Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie informovala Rada osoby, skupiny a subjekty zařazené na seznam, že se rozhodla je na něm ponechat. Rada dotyčné osoby, skupiny a subjekty rovněž informovala o možnosti požádat Radu o odůvodnění jejich zařazení na seznam v případě, že jim toto odůvodnění ještě nebylo sděleno. |
| --- | --- |

(3)

Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie informovala Rada osoby, skupiny a subjekty zařazené na seznam, že se rozhodla je na něm ponechat. Rada dotyčné osoby, skupiny a subjekty rovněž informovala o možnosti požádat Radu o odůvodnění jejich zařazení na seznam v případě, že jim toto odůvodnění ještě nebylo sděleno.

| (4) | Rada provedla přezkum seznamu podle čl. 2 odst. 3 nařízení (ES) č. 2580/2001. Rada přitom vzala v úvahu připomínky, jež jí dotčené osoby, skupiny a subjekty předložily. |
| --- | --- |

(4)

Rada provedla přezkum seznamu podle čl. 2 odst. 3 nařízení (ES) č. 2580/2001. Rada přitom vzala v úvahu připomínky, jež jí dotčené osoby, skupiny a subjekty předložily.

| (5) | Rada rozhodla, že již neexistují důvody k tomu, aby byla jedna osoba ponechána na seznamu. |
| --- | --- |

(5)

Rada rozhodla, že již neexistují důvody k tomu, aby byla jedna osoba ponechána na seznamu.

| (6) | Rada dospěla k závěru, že osoby, skupiny a subjekty uvedené na seznamu v příloze tohoto nařízení byly zapojeny do teroristických činů ve smyslu čl. 1 odst. 2 a 3 společného postoje Rady 2001/931/SZBP (3), že příslušný orgán přijal ve vztahu k nim rozhodnutí ve smyslu čl. 1 odst. 4 uvedeného společného postoje a že by i nadále měly být předmětem zvláštních omezujících opatření stanovených v nařízení (ES) č. 2580/2001. |
| --- | --- |

(6)

Rada dospěla k závěru, že osoby, skupiny a subjekty uvedené na seznamu v příloze tohoto nařízení byly zapojeny do teroristických činů ve smyslu čl. 1 odst. 2 a 3 společného postoje Rady 2001/931/SZBP (3), že příslušný orgán přijal ve vztahu k nim rozhodnutí ve smyslu čl. 1 odst. 4 uvedeného společného postoje a že by i nadále měly být předmětem zvláštních omezujících opatření stanovených v nařízení (ES) č. 2580/2001.

| (7) | Seznam by měl být odpovídajícím způsobem aktualizován a prováděcí nařízení (EU) č. 125/2014 by mělo být zrušeno, |
| --- | --- |

(7)

Seznam by měl být odpovídajícím způsobem aktualizován a prováděcí nařízení (EU) č. 125/2014 by mělo být zrušeno,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Seznam uvedený v čl. 2 odst. 3 nařízení (ES) č. 2580/2001 je obsažen v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Prováděcí nařízení (EU) č. 125/2014 se zrušuje.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 22. července 2014.

Za Radu

předsedkyně

C. ASHTON

---

(1)  Úř. věst. L 344, 28.12.2001, s. 70.

1

(2)  Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 125/2014 ze dne 10. února 2014, kterým se provádí čl. 2 odst. 3 nařízení (ES) č. 2580/2001 o zvláštních omezujících opatřeních namířených proti některým osobám a subjektům s cílem bojovat proti terorismu a kterým se zrušuje prováděcí nařízení (EU) č. 714/2013 (Úř. věst. L 40, 11.2.2014, s. 9).

2

(3)  Společný postoj Rady 2001/931/SZBP ze dne 27. prosince 2001 o uplatnění zvláštních opatření k boji proti terorismu (Úř. věst. L 344, 28.12.2001, s. 93).

3

---

PŘÍLOHA

Seznam osob, skupin a subjektů podle článku 1

I.   OSOBY

| 1. | ABDOLLAHI, Hamed (také znám jako Mustafa Abdullahi), narozen dne 11. srpna 1960 v Íránu. Cestovní pas: D9004878. |
| --- | --- |

1.

ABDOLLAHI, Hamed (také znám jako Mustafa Abdullahi), narozen dne 11. srpna 1960 v Íránu. Cestovní pas: D9004878.

| 2. | AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, narozen v Al Ihsá (Saúdská Arábie); státní příslušník Saúdské Arábie. |
| --- | --- |

2.

AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, narozen v Al Ihsá (Saúdská Arábie); státní příslušník Saúdské Arábie.

| 3. | AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, narozen dne 16. října 1966 v Tarútu (Saúdská Arábie); státní příslušník Saúdské Arábie. |
| --- | --- |

3.

AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, narozen dne 16. října 1966 v Tarútu (Saúdská Arábie); státní příslušník Saúdské Arábie.

| 4. | ARBABSIAR, Manssor (také znám jako Mansour Arbabsiar), narozen dne 6. nebo 15. března 1955 v Íránu. Státní příslušník Íránu a USA. Cestovní pas: C2002515 (Írán); cestovní pas: 477845448 (USA). Průkaz: 07442833, platnost do 15. března 2016 (řidičský průkaz USA). |
| --- | --- |

4.

ARBABSIAR, Manssor (také znám jako Mansour Arbabsiar), narozen dne 6. nebo 15. března 1955 v Íránu. Státní příslušník Íránu a USA. Cestovní pas: C2002515 (Írán); cestovní pas: 477845448 (USA). Průkaz: 07442833, platnost do 15. března 2016 (řidičský průkaz USA).

| 5. | BOUYERI, Mohammed (také znám jako Abu ZUBAIR; SOBIAR; Abu ZOUBAIR), narozen dne 8. března 1978 v Amsterodamu (Nizozemsko) – člen skupiny „Hofstadgroep“. |
| --- | --- |

5.

BOUYERI, Mohammed (také znám jako Abu ZUBAIR; SOBIAR; Abu ZOUBAIR), narozen dne 8. března 1978 v Amsterodamu (Nizozemsko) – člen skupiny „Hofstadgroep“.

| 6. | IZZ-AL-DIN, Hasan (také znám jako GARBAYA, Ahmed; SA-ID; SALWWAN, Samir), Libanon, narozen v roce 1963 v Libanonu, státní příslušník Libanonu. |
| --- | --- |

6.

IZZ-AL-DIN, Hasan (také znám jako GARBAYA, Ahmed; SA-ID; SALWWAN, Samir), Libanon, narozen v roce 1963 v Libanonu, státní příslušník Libanonu.

| 7. | MOHAMMED, Khalid Shaikh (také znám jako ALI, Salem; BIN KHALID, Fahd bin Adballah; HENIN, Ashraf Refaat Nabith; WADOOD, Khalid Adbul), narozen dne 14. dubna 1965 nebo 1. března 1964 v Pákistánu; cestovní pas: 488555. |
| --- | --- |

7.

MOHAMMED, Khalid Shaikh (také znám jako ALI, Salem; BIN KHALID, Fahd bin Adballah; HENIN, Ashraf Refaat Nabith; WADOOD, Khalid Adbul), narozen dne 14. dubna 1965 nebo 1. března 1964 v Pákistánu; cestovní pas: 488555.

| 8. | SHAHLAI, Abdul Reza (také znám jako Abdol Reza Shala'i, Abd-al Reza Shalai, Abdorreza Shahlai, Abdolreza Shahla'i, Abdul-Reza Shahlaee, Hajj Yusef, Haji Yusif, Hajji Yasir, Hajji Yusif, Yusuf Abu-al-Karkh), narozen kolem roku 1957 v Íránu. Adresy: 1) Kermánšáh, Írán, 2) vojenská základna Mehrán, provincie Ílám, Írán. |
| --- | --- |

8.

SHAHLAI, Abdul Reza (také znám jako Abdol Reza Shala'i, Abd-al Reza Shalai, Abdorreza Shahlai, Abdolreza Shahla'i, Abdul-Reza Shahlaee, Hajj Yusef, Haji Yusif, Hajji Yasir, Hajji Yusif, Yusuf Abu-al-Karkh), narozen kolem roku 1957 v Íránu. Adresy: 1) Kermánšáh, Írán, 2) vojenská základna Mehrán, provincie Ílám, Írán.

| 9. | SHAKURI, Ali Gholam, narozen kolem roku 1965 v Teheránu, Írán. |
| --- | --- |

9.

SHAKURI, Ali Gholam, narozen kolem roku 1965 v Teheránu, Írán.

| 10. | SOLEIMANI, Qasem (také znám jako Ghasem Soleymani; Qasmi Sulayman; Qasem Soleymani; Qasem Solaimani; Qasem Salimani; Qasem Solemani; Qasem Sulaimani; Qasem Sulemani), narozen dne 11. března 1957 v Íránu. Íránský státní příslušník. Cestovní pas: 008827 (íránský diplomatický), vydaný v roce 1999. Hodnost: generálmajor. |
| --- | --- |

10.

SOLEIMANI, Qasem (také znám jako Ghasem Soleymani; Qasmi Sulayman; Qasem Soleymani; Qasem Solaimani; Qasem Salimani; Qasem Solemani; Qasem Sulaimani; Qasem Sulemani), narozen dne 11. března 1957 v Íránu. Íránský státní příslušník. Cestovní pas: 008827 (íránský diplomatický), vydaný v roce 1999. Hodnost: generálmajor.

II.   SKUPINY A SUBJEKTY

| 1. | „Abu Nidal Organisation“ („Organizace Abú Nidal“) – „ANO“ (také známa jako „Revoluční rada Fatáhu“; „Arabské revoluční brigády“; „Černé září“; „Revoluční organizace socialistických muslimů“). |
| --- | --- |

1.

„Abu Nidal Organisation“ („Organizace Abú Nidal“) – „ANO“ (také známa jako „Revoluční rada Fatáhu“; „Arabské revoluční brigády“; „Černé září“; „Revoluční organizace socialistických muslimů“).

| 2. | „Brigáda mučedníků al-Aksá“. |
| --- | --- |

2.

„Brigáda mučedníků al-Aksá“.

| 3. | „Al-Aksá e.V.“. |
| --- | --- |

3.

„Al-Aksá e.V.“.

| 4. | „Al-Takfir“ a „al-Hidžra“. |
| --- | --- |

4.

„Al-Takfir“ a „al-Hidžra“.

| 5. | „Babbar Khalsa“. |
| --- | --- |

5.

„Babbar Khalsa“.

| 6. | „Komunistická strana Filipín“ včetně „New Peoples Army“ – „NPA“ („Nové lidové armády“), Filipíny. |
| --- | --- |

6.

„Komunistická strana Filipín“ včetně „New Peoples Army“ – „NPA“ („Nové lidové armády“), Filipíny.

| 7. | „Gama'a al-Islamiyya“ (také známa jako „Al-Gama'a al-Islamiyya“) („Islámská skupina“ – „IG“). |
| --- | --- |

7.

„Gama'a al-Islamiyya“ (také známa jako „Al-Gama'a al-Islamiyya“) („Islámská skupina“ – „IG“).

| 8. | „İslami Büyük Doğu Akıncılar Cephesi“ – „IBDA-C“ („Fronta islámských bojovníků Velkého východu“). |
| --- | --- |

8.

„İslami Büyük Doğu Akıncılar Cephesi“ – „IBDA-C“ („Fronta islámských bojovníků Velkého východu“).

| 9. | „Hamás“ („Hamas“, včetně „Hamas-Izz al-Din al-Qassem“). |
| --- | --- |

9.

„Hamás“ („Hamas“, včetně „Hamas-Izz al-Din al-Qassem“).

| 10. | „Hizballah Military Wing“ („Vojenské křídlo Hizballáhu“) (také známa jako „Hezbollah Military Wing“; „Hizbullah Military Wing“; „Hizbollah Military Wing“; „Hezballah Military Wing“; „Hisbollah Military Wing“; „Hizbu'llah Military Wing“; „Hizb Allah Military Wing“; „Jihad Council“ (a všechny podřízené složky, včetně organizace pro vnější bezpečnost)). |
| --- | --- |

10.

„Hizballah Military Wing“ („Vojenské křídlo Hizballáhu“) (také známa jako „Hezbollah Military Wing“; „Hizbullah Military Wing“; „Hizbollah Military Wing“; „Hezballah Military Wing“; „Hisbollah Military Wing“; „Hizbu'llah Military Wing“; „Hizb Allah Military Wing“; „Jihad Council“ (a všechny podřízené složky, včetně organizace pro vnější bezpečnost)).

| 11. | „Hizb al-Mudžáhidín“ („Hizbul Mujahideen“) – „HM“. |
| --- | --- |

11.

„Hizb al-Mudžáhidín“ („Hizbul Mujahideen“) – „HM“.

| 12. | „Hofstadgroep“. |
| --- | --- |

12.

„Hofstadgroep“.

| 13. | „Nadace Svaté země pro obnovu a rozvoj“ („Holy Land Foundation for Reliaf and Development“). |
| --- | --- |

13.

„Nadace Svaté země pro obnovu a rozvoj“ („Holy Land Foundation for Reliaf and Development“).

| 14. | „International Sikh Youth Federation“ – „ISYF“ („Mezinárodní federace sikhské mládeže“). |
| --- | --- |

14.

„International Sikh Youth Federation“ – „ISYF“ („Mezinárodní federace sikhské mládeže“).

| 15. | „Khalisan Zindabad Force“ – „KZF“. |
| --- | --- |

15.

„Khalisan Zindabad Force“ – „KZF“.

| 16. | „Kurdská strana pracujících“ – „PKK“ (také známa jako „KADEK“; „KONGRA-GEL“). |
| --- | --- |

16.

„Kurdská strana pracujících“ – „PKK“ (také známa jako „KADEK“; „KONGRA-GEL“).

| 17. | Tygři osvobození tamilského Ílamu („Liberation Tigers of Tamil Eelam“) – „LTTE“. |
| --- | --- |

17.

Tygři osvobození tamilského Ílamu („Liberation Tigers of Tamil Eelam“) – „LTTE“.

| 18. | „Ejército de Liberación Nacional“ („Národně osvobozenecká armáda“). |
| --- | --- |

18.

„Ejército de Liberación Nacional“ („Národně osvobozenecká armáda“).

| 19. | „Palestinský islámský džihád“ („Palestinian Islamic Jihad“) – „PIJ“. |
| --- | --- |

19.

„Palestinský islámský džihád“ („Palestinian Islamic Jihad“) – „PIJ“.

| 20. | „Popular Front for the Liberation of Palestine“ – „PFLP“ („Lidová fronta za osvobození Palestiny“). |
| --- | --- |

20.

„Popular Front for the Liberation of Palestine“ – „PFLP“ („Lidová fronta za osvobození Palestiny“).

| 21. | „Popular Front for the Liberation of Palestine – General Command“ („Vrchní velitelství Lidové fronty za osvobození Palestiny“) (také známo jako „PFLP-General Command“ – „PFLP-GC“). |
| --- | --- |

21.

„Popular Front for the Liberation of Palestine – General Command“ („Vrchní velitelství Lidové fronty za osvobození Palestiny“) (také známo jako „PFLP-General Command“ – „PFLP-GC“).

| 22. | „Fuerzas armadas revolucionarias de Columbia“ – „FARC“ („Revoluční ozbrojené síly Kolumbie“). |
| --- | --- |

22.

„Fuerzas armadas revolucionarias de Columbia“ – „FARC“ („Revoluční ozbrojené síly Kolumbie“).

| 23. | „Devrimci Halk Kurtuluș Partisi-Cephesi“ – „DHKP/C“ („Revoluční lidově osvobozenecká armáda/fronta/strana“) (také známa jako „Devrimci Sol“ („Revoluční levice“); „Dev Sol“). |
| --- | --- |

23.

„Devrimci Halk Kurtuluș Partisi-Cephesi“ – „DHKP/C“ („Revoluční lidově osvobozenecká armáda/fronta/strana“) (také známa jako „Devrimci Sol“ („Revoluční levice“); „Dev Sol“).

| 24. | „Sendero Luminoso“ – „SL“ („Světlá stezka“). |
| --- | --- |

24.

„Sendero Luminoso“ – „SL“ („Světlá stezka“).

| 25. | „Teyrbazen Azadiya Kurdistan“– „TAK“ (také známa jako „Kurdistan Freedom Falcons“ („Sokoli za osvobození Kurdistánu“); „Kurdistan Freedom Hawks“ („Jestřábi za osvobození Kurdistánu“). |
| --- | --- |

25.

„Teyrbazen Azadiya Kurdistan“– „TAK“ (také známa jako „Kurdistan Freedom Falcons“ („Sokoli za osvobození Kurdistánu“); „Kurdistan Freedom Hawks“ („Jestřábi za osvobození Kurdistánu“).

---

| 23.7.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 217/5 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 217/5

---

NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 791/2014

ze dne 22. července 2014,

kterým se mění nařízení (ES) č. 1210/2003 o některých zvláštních omezeních hospodářských a finančních vztahů s Irákem

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 215 této smlouvy,

s ohledem na společný postoj Rady 2003/495/SZBP ze dne 7. července 2003 o Íráku (1),

s ohledem na společný návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Rady (ES) č. 1210/2003 (2) uložilo v souladu se společným postojem 2003/495/SZBP a rezolucí Rady bezpečnosti Organizace spojených národů č. 1483 (2003) určitá omezující opatření vůči Iráku. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Rady (ES) č. 1210/2003 (2) uložilo v souladu se společným postojem 2003/495/SZBP a rezolucí Rady bezpečnosti Organizace spojených národů č. 1483 (2003) určitá omezující opatření vůči Iráku.

| (2) | V čl. 4 odst. 4 nařízení (ES) č. 1210/2003 se stanoví, že žádné hospodářské zdroje nesmí být dány přímo či nepřímo k dispozici fyzickým nebo právnickým osobám, orgánům nebo subjektům uvedeným v příloze IV uvedeného nařízení anebo v jejich prospěch, aby tak těmto osobám, orgánům nebo subjektům nebylo umožněno získat prostředky, zboží nebo služby. |
| --- | --- |

(2)

V čl. 4 odst. 4 nařízení (ES) č. 1210/2003 se stanoví, že žádné hospodářské zdroje nesmí být dány přímo či nepřímo k dispozici fyzickým nebo právnickým osobám, orgánům nebo subjektům uvedeným v příloze IV uvedeného nařízení anebo v jejich prospěch, aby tak těmto osobám, orgánům nebo subjektům nebylo umožněno získat prostředky, zboží nebo služby.

| (3) | Dne 22. července 2014 přijala Rada rozhodnutí 2014/484/SZBP (3), kterým se zakazuje dávat přímo či nepřímo k dispozici prostředky nebo hospodářské zdroje osobám a subjektům uvedeným na seznamu. Jsou stanoveny zvláštní výjimky, konkrétně v případě finančních prostředků a hospodářských zdrojů, které jsou: a) nezbytné pro uspokojení základních potřeb; b) určené výlučně k úhradě přiměřených profesních odměn a k náhradě výdajů vzniklých v souvislosti s poskytováním právních služeb; c) určeny výlučně k úhradě poplatků nebo nákladů na vedení nebo správu zmrazených finančních prostředků nebo hospodářských zdrojů; nebo d) nezbytné k úhradě mimořádných výdajů. |
| --- | --- |

(3)

Dne 22. července 2014 přijala Rada rozhodnutí 2014/484/SZBP (3), kterým se zakazuje dávat přímo či nepřímo k dispozici prostředky nebo hospodářské zdroje osobám a subjektům uvedeným na seznamu. Jsou stanoveny zvláštní výjimky, konkrétně v případě finančních prostředků a hospodářských zdrojů, které jsou: a) nezbytné pro uspokojení základních potřeb; b) určené výlučně k úhradě přiměřených profesních odměn a k náhradě výdajů vzniklých v souvislosti s poskytováním právních služeb; c) určeny výlučně k úhradě poplatků nebo nákladů na vedení nebo správu zmrazených finančních prostředků nebo hospodářských zdrojů; nebo d) nezbytné k úhradě mimořádných výdajů.

| (4) | Je rovněž třeba aktualizovat nařízení (ES) č. 1210/2003 doplněním aktuálních informací, které poskytly členské státy ohledně určení příslušných orgánů. |
| --- | --- |

(4)

Je rovněž třeba aktualizovat nařízení (ES) č. 1210/2003 doplněním aktuálních informací, které poskytly členské státy ohledně určení příslušných orgánů.

| (5) | Nařízení (ES) č. 1210/2003 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(5)

Nařízení (ES) č. 1210/2003 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nařízení (ES) č. 1210/2003 se mění takto:

| 1) | Článek 4 se mění takto:






  a) | Odstavec 3 se nahrazuje tímto:
  „3.   Žádné finanční prostředky ani hospodářské zdroje nesmějí být přímo ani nepřímo zpřístupněny fyzickým nebo právnickým osobám, orgánům či subjektům uvedeným v příloze IV nebo v jejich prospěch.“ |
| --- | --- | --- |

1)

Článek 4 se mění takto:

a)

Odstavec 3 se nahrazuje tímto:

„3.   Žádné finanční prostředky ani hospodářské zdroje nesmějí být přímo ani nepřímo zpřístupněny fyzickým nebo právnickým osobám, orgánům či subjektům uvedeným v příloze IV nebo v jejich prospěch.“

| b) | Odstavec 4 se zrušuje. |
| --- | --- |

b)

Odstavec 4 se zrušuje.

| 2) | Článek 4a se nahrazuje tímto:
  „Článek 4a
  Zákaz uvedený v čl. 4 odst. 3 nezakládá žádný druh odpovědnosti dotčených fyzických nebo právnických osob či subjektů, pokud nevěděly a neměly rozumný důvod předpokládat, že by svým jednáním mohly tento zákaz porušit.“ |
| --- | --- |

2)

Článek 4a se nahrazuje tímto:

„Článek 4a

Zákaz uvedený v čl. 4 odst. 3 nezakládá žádný druh odpovědnosti dotčených fyzických nebo právnických osob či subjektů, pokud nevěděly a neměly rozumný důvod předpokládat, že by svým jednáním mohly tento zákaz porušit.“

| 3) | Článek 5 se nahrazuje tímto:
  „Článek 5
  1.   Článek 4 nebrání finančním nebo úvěrovým institucím, aby na zmrazené účty připisovaly finanční prostředky, které byly na daný účet osoby, subjektu či orgánu uvedených na seznamu převedeny třetími stranami, za předpokladu, že tyto přírůstky na účtech budou rovněž zmrazeny. Dotčená finanční nebo úvěrová instituce o takových operacích neprodleně uvědomí příslušné orgány.
  2.   Odchylně od čl. 4 odst. 3 mohou příslušné orgány uvedené na internetových stránkách, jejichž seznam je uveden v příloze V, povolit za podmínek, které považují za vhodné, zpřístupnění některých finančních prostředků nebo hospodářských zdrojů, pokud rozhodnou o tom, že dotyčné finanční prostředky nebo hospodářské zdroje jsou:






  a) | nezbytné pro uspokojení základních potřeb fyzických nebo právnických osob, subjektů či orgánů uvedených v příloze IV a rodinných příslušníků závislých na těchto fyzických osobách, včetně plateb za potraviny, plateb nájemného nebo splácení hypoték, plateb za léky a lékařskou péči, plateb daní, pojistného a poplatků za veřejné služby; |
| --- | --- | --- |

3)

Článek 5 se nahrazuje tímto:

„Článek 5

1.   Článek 4 nebrání finančním nebo úvěrovým institucím, aby na zmrazené účty připisovaly finanční prostředky, které byly na daný účet osoby, subjektu či orgánu uvedených na seznamu převedeny třetími stranami, za předpokladu, že tyto přírůstky na účtech budou rovněž zmrazeny. Dotčená finanční nebo úvěrová instituce o takových operacích neprodleně uvědomí příslušné orgány.

2.   Odchylně od čl. 4 odst. 3 mohou příslušné orgány uvedené na internetových stránkách, jejichž seznam je uveden v příloze V, povolit za podmínek, které považují za vhodné, zpřístupnění některých finančních prostředků nebo hospodářských zdrojů, pokud rozhodnou o tom, že dotyčné finanční prostředky nebo hospodářské zdroje jsou:

a)

nezbytné pro uspokojení základních potřeb fyzických nebo právnických osob, subjektů či orgánů uvedených v příloze IV a rodinných příslušníků závislých na těchto fyzických osobách, včetně plateb za potraviny, plateb nájemného nebo splácení hypoték, plateb za léky a lékařskou péči, plateb daní, pojistného a poplatků za veřejné služby;

| b) | určené výlučně k úhradě přiměřených profesních odměn a náhradě výdajů vzniklých v souvislosti s poskytováním právních služeb; |
| --- | --- |

b)

určené výlučně k úhradě přiměřených profesních odměn a náhradě výdajů vzniklých v souvislosti s poskytováním právních služeb;

| c) | určené výlučně k úhradě poplatků nebo nákladů na držbu nebo správu zmrazených finančních prostředků nebo hospodářských zdrojů; nebo |
| --- | --- |

c)

určené výlučně k úhradě poplatků nebo nákladů na držbu nebo správu zmrazených finančních prostředků nebo hospodářských zdrojů; nebo

| d) | nezbytné k úhradě mimořádných výdajů, pokud dotčený příslušný orgán oznámil příslušným orgánům ostatních členských států a Komisi nejméně dva týdny před udělením povolení důvody, pro něž se domnívá, že by dané povolení mělo být uděleno. |
| --- | --- |

d)

nezbytné k úhradě mimořádných výdajů, pokud dotčený příslušný orgán oznámil příslušným orgánům ostatních členských států a Komisi nejméně dva týdny před udělením povolení důvody, pro něž se domnívá, že by dané povolení mělo být uděleno.

3.   Dotčené členské státy uvědomí ostatní členské státy a Komisi o každém povolení, které bylo uděleno podle tohoto článku.“

| 4) | Příloha V se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení. |
| --- | --- |

4)

Příloha V se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 22. července 2014.

Za Radu

předsedkyně

C. ASHTON

---

(1)  Úř. věst. L 169, 8.7.2003, s. 72.

1

(2)  Nařízení Rady (ES) č. 1210/2003 ze dne 7. července 2003 o některých zvláštních omezeních hospodářských a finančních vztahů s Irákem a o zrušení nařízení (ES) č. 2465/96 (Úř. věst. L 169, 8.7.2003, s. 6).

2

(3)  Rozhodnutí Rady 2014/484/SZBP ze dne 22. července 2014, kterým se mění společný postoj 2003/495/SZBP o Iráku (viz strana 38 v tomto čísle Úředního věstníku).

3

---

PŘÍLOHA

„PŘÍLOHA V

Internetové stránky s informacemi o příslušných orgánech podle článků 5, 6, 7 a 8 a adresa Evropské komise pro účely oznamování

A.   Příslušné orgány v každém členském státě:

BELGIE

http://www.diplomatie.be/eusanctions

BULHARSKO

http://www.mfa.bg/en/pages/135/index.html

ČESKÁ REPUBLIKA

http://www.mfcr.cz/mezinarodnisankce

DÁNSKO

http://um.dk/da/politik-og-diplomati/retsorden/sanktioner/

NĚMECKO

http://www.bmwi.de/DE/Themen/Aussenwirtschaft/aussenwirtschaftsrecht,did=404888.html

ESTONSKO

http://www.vm.ee/est/kat_622/

IRSKO

http://www.dfa.ie/home/index.aspx?id=28519

ŘECKO

http://www.mfa.gr/en/foreign-policy/global-issues/international-sanctions.html

ŠPANĚLSKO

http://www.exteriores.gob.es/Portal/es/PoliticaExteriorCooperacion/GlobalizacionOportunidadesRiesgos/Documents/ORGANISMOS%20COMPETENTES%20SANCIONES%20INTERNACIONALES.pdf

FRANCIE

http://www.diplomatie.gouv.fr/autorites-sanctions/

CHORVATSKO

http://www.mvep.hr/sankcije

ITÁLIE

http://www.esteri.it/MAE/IT/Politica_Europea/Deroghe.htm

KYPR

http://www.mfa.gov.cy/sanctions

LOTYŠSKO

http://www.mfa.gov.lv/en/security/4539

LITVA

http://www.urm.lt/sanctions

LUCEMBURSKO

http://www.mae.lu/sanctions

MAĎARSKO

http://en.nav.gov.hu/criminal_branch_of_NTCA/restrictive_measures/European_Unions_consolidated_sanctions_list

MALTA

https://www.gov.mt/en/Government/Government%20of%20Malta/Ministries%20and%20Entities/Officially%20Appointed%20Bodies/Pages/Boards/Sanctions-Monitoring-Board-.aspx

NIZOZEMSKO

www.rijksoverheid.nl/onderwerpen/internationale-vrede-en-veiligheid/sancties

RAKOUSKO

http://www.bmeia.gv.at/view.php3?f_id=12750&LNG=en&version=

POLSKO

http://www.msz.gov.pl

PORTUGALSKO

http://www.portugal.gov.pt/pt/os-ministerios/ministerio-dos-negocios-estrangeiros/quero-saber-mais/sobre-o-ministerio/medidas-restritivas/medidas-restritivas.aspx

RUMUNSKO

http://www.mae.ro/node/1548

SLOVINSKO

http://www.mzz.gov.si/si/zunanja_politika_in_mednarodno_pravo/zunanja_politika/mednarodna_varnost/omejevalni_ukrepi/

SLOVENSKO

http://www.mzv.sk/sk/europske_zalezitosti/europske_politiky-sankcie_eu

FINSKO

http://formin.finland.fi/kvyhteistyo/pakotteet

ŠVÉDSKO

http://www.ud.se/sanktioner

SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ

https://www.gov.uk/sanctions-embargoes-and-restrictions

B.   Adresa Evropské komise pro zasílání oznámení a jiných sdělení:

| European Commission |
| --- |
| Service for Foreign Policy Instruments (FPI) |
| EEAS 02/309 |
| B-1049 Brussels |
| Belgie |
| E-mail: relex-sanctions@ec.europa.eu“ |

European Commission

Service for Foreign Policy Instruments (FPI)

EEAS 02/309

B-1049 Brussels

Belgie

E-mail: relex-sanctions@ec.europa.eu“

---

| 23.7.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 217/9 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 217/9

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 792/2014

ze dne 22. července 2014,

kterým se provádí čl. 16 odst. 2 nařízení (EU) č. 204/2011 o omezujících opatřeních s ohledem na situaci v Libyi

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (EU) č. 204/2011 ze dne 2. března 2011 o omezujících opatřeních s ohledem na situaci v Libyi (1), a zejména na čl. 16 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 2. března 2011 přijala Rada nařízení (EU) č. 204/2011. |
| --- | --- |

(1)

Dne 2. března 2011 přijala Rada nařízení (EU) č. 204/2011.

| (2) | Rada se domnívá, že již neexistují důvody pro ponechání jedné osoby na seznamu obsaženém v příloze III nařízení (EU) č. 204/2011. |
| --- | --- |

(2)

Rada se domnívá, že již neexistují důvody pro ponechání jedné osoby na seznamu obsaženém v příloze III nařízení (EU) č. 204/2011.

| (3) | Nařízení (EU) č. 204/2011 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(3)

Nařízení (EU) č. 204/2011 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Ze seznamu v příloze III nařízení (EU) č. 204/2011 se vyjímá tato osoba:

| 23. | ZIDANE, Muhamad Alí (ZIDANE, Mohamad Ali) |
| --- | --- |

23.

ZIDANE, Muhamad Alí (ZIDANE, Mohamad Ali)

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém svém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 22. července 2014.

Za Radu

předsedkyně

C. ASHTON

---

(1)  Úř. věst. L 58, 3.3.2011, s. 1.

1

---

| 23.7.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 217/10 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 217/10

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 793/2014

ze dne 22. července 2014,

kterým se provádí nařízení (EU) č. 36/2012 o omezujících opatřeních vzhledem k situaci v Sýrii

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (EU) č. 36/2012 ze dne 18. ledna 2012 o omezujících opatřeních vzhledem k situaci v Sýrii a o zrušení nařízení (EU) č. 442/2011 (1), a zejména na čl. 32 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 18. ledna 2012 přijala Rada nařízení (EU) č. 36/2012. |
| --- | --- |

(1)

Dne 18. ledna 2012 přijala Rada nařízení (EU) č. 36/2012.

| (2) | Vzhledem k závažnosti situace by měly být na seznam osob a subjektů, na něž se vztahují omezující opatření, obsažený v příloze II nařízení (EU) č. 36/2012 zařazeny další tři osoby a devět subjektů. |
| --- | --- |

(2)

Vzhledem k závažnosti situace by měly být na seznam osob a subjektů, na něž se vztahují omezující opatření, obsažený v příloze II nařízení (EU) č. 36/2012 zařazeny další tři osoby a devět subjektů.

| (3) | Příloha II nařízení (EU) č. 36/2012 by měla být odpovídajícím způsobem změněna, |
| --- | --- |

(3)

Příloha II nařízení (EU) č. 36/2012 by měla být odpovídajícím způsobem změněna,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Na seznam osob a subjektů obsažený v příloze II nařízení (EU) č. 36/2012 se doplňují osoby a subjekty uvedené v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 22. července 2014.

Za Radu

předsedkyně

C. ASHTON

---

(1)  Úř. věst. L 16, 19.1.2012, s. 1.

1

---

PŘÍLOHA

Seznam osob a subjektů podle článku 1

A.   Osoby

| | Jméno | Identifikační údaje | Odůvodnění | Datum zařazení na seznam |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 180. | Hashim Anwar al-Aqqad, také znám jako Hashem Aqqad, Hashem Akkad, Hashim Akkad | datum narození: 1961;
  Mohagirine, Sýrie | Přední podnikatel, předseda skupiny společností Akkad Group, která působí v řadě odvětví syrského hospodářství, včetně odvětví ropy a zemního plynu. Poskytuje podporu syrskému režimu a má z něj prospěch. | 23.7.2014 |
| 181. | Plukovník Suhayl Hasan, také znám jako plukovník Suhayl al-Hasan, „al-Nimir“/„Tygr“, Sohail Hassan, Sohail al-Hassan, Suhail Hassan, podplukovník Suhayl Hassan, brigádní generál Suhayl Hasan | | Vojenský velitel zastupující syrský režim, odpovědný za násilné represe vůči civilnímu obyvatelstvu; podporuje režim. | 23.7.2014 |
| 182. | Amr Armanazi, také znám jako Amr Muhammad Najib Al-Armanazi, Amr Najib Armanazi, Amrou Al-Armanazy | datum narození: 7. února 1944. | Generální ředitel Syrian Scientific Studies and Research Centre (SSRC), odpovědného za poskytování podpory syrské armádě na pořizování vybavení, které je přímo používáno ke sledování a represi demonstrantů.
  Odpovědný za násilné represe vůči civilnímu obyvatelstvu; podporuje režim. | 23.7.2014 |

Jméno

Identifikační údaje

Odůvodnění

Datum zařazení na seznam

180.

Hashim Anwar al-Aqqad, také znám jako Hashem Aqqad, Hashem Akkad, Hashim Akkad

datum narození: 1961;

Mohagirine, Sýrie

Přední podnikatel, předseda skupiny společností Akkad Group, která působí v řadě odvětví syrského hospodářství, včetně odvětví ropy a zemního plynu. Poskytuje podporu syrskému režimu a má z něj prospěch.

23.7.2014

181.

Plukovník Suhayl Hasan, také znám jako plukovník Suhayl al-Hasan, „al-Nimir“/„Tygr“, Sohail Hassan, Sohail al-Hassan, Suhail Hassan, podplukovník Suhayl Hassan, brigádní generál Suhayl Hasan

Vojenský velitel zastupující syrský režim, odpovědný za násilné represe vůči civilnímu obyvatelstvu; podporuje režim.

23.7.2014

182.

Amr Armanazi, také znám jako Amr Muhammad Najib Al-Armanazi, Amr Najib Armanazi, Amrou Al-Armanazy

datum narození: 7. února 1944.

Generální ředitel Syrian Scientific Studies and Research Centre (SSRC), odpovědného za poskytování podpory syrské armádě na pořizování vybavení, které je přímo používáno ke sledování a represi demonstrantů.

Odpovědný za násilné represe vůči civilnímu obyvatelstvu; podporuje režim.

23.7.2014

B.   Subjekty

| | Jméno | Identifikační údaje | Odůvodnění | Datum zařazení na seznam |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 54. | Oceans Petroleum Trading, také pod názvem Overseas Petroleum Tradeing (SAL), Overseas Petroleum Company. | Dunant Street, Snoubra Sector, Bejrút, Libanon | Poskytuje podporu syrskému režimu a má z něj prospěch tím, že organizuje tajné dodávky ropy určené tomuto režimu. | 23.7.2014 |
| 55. | Tri Oceans Trading | 35b Saray El Maadi Tower, Corniche El Nile, Káhira, Egypt,PSČ 11431 P.O. Box: 1313 Maadi | Poskytuje podporu syrskému režimu a má z něj prospěch tím, že organizuje tajné dodávky ropy určené tomuto režimu. | 23.7.2014 |
| 56. | The Baniyas Refinery Company, také pod názvem Banias, Banyas. | Banias Refinery Building, 26 Latkia Main Road, Tartús, P.O. Box 26, Sýrie | Dceřiná společnost společnosti General Corporation for Refining and Distribution of Petroleum Products (GCRDPP), spadající pod ministerstvo pro ropu a nerostné zdroje. Jako taková poskytuje finanční podporu syrskému režimu. | 23.7.2014 |
| 57. | The Homs Refinery Company, také pod názvem Hims, General Company for Homs Refinery. | General Company for Homs Refinery Building, 352 Tripoli Street, Homs, P.O. Box 352, Sýrie | Dceřiná společnost společnosti General Corporation for Refining and Distribution of Petroleum Products (GCRDPP), spadající pod ministerstvo pro ropu a nerostné zdroje. Jako taková poskytuje finanční podporu syrskému režimu. | 23.7.2014 |
| 58. | Army Supply Bureau | PO Box 3361, Damašek | Subjekt, který se podílí na pořizování vojenského vybavení na podporu režimu, a je tudíž odpovědný za násilné represe vůči civilnímu obyvatelstvu v Sýrii. Spadá pod syrské ministerstvo obrany. | 23.7.2014 |
| 59. | Industrial Establishment of Defence, také pod názvem Industrial Establishment of Defense (IED), Industrial Establishment for Defence, Defence Factories Establishment, Establissements Industriels de la Defense (EID), Establissement Industrial de la Defence (ETINDE), Coefficient Defense Foundation. | Al Thawraa Street, P.O. Box 2330 Damašek, nebo Al-Hameh poblíž Damašku (Damascus Countryside), P.O. Box 2230 | Subjekt, který se podílí na pořizování vojenského vybavení na podporu režimu, a je tudíž odpovědný za násilné represe vůči civilnímu obyvatelstvu v Sýrii. Spadá pod syrské ministerstvo obrany. | 23.7.2014 |
| 60. | Higher Institute for Applied Sciences and Technology (HISAT) | P.O. Box 31983, Barzeh | Subjekt přidružený k Syrian Scientific Studies and Research Centre (SSRC), který je již určen; současně je jeho dceřinou společností. Poskytuje odbornou přípravu a podporu SSCR, a je tudíž odpovědný za násilné represe vůči civilnímu obyvatelstvu. | 23.7.2014 |
| 61. | National Standards & Calibration Laboratory (NSCL) | P.O. Box 4470 Damašek | Subjekt přidružený k Syrian Scientific Studies and Research Centre (SSRC), který je již určen; současně je jeho dceřinou společností. Poskytuje odbornou přípravu a podporu SSCR, a je tudíž odpovědný za násilné represe vůči civilnímu obyvatelstvu. | 23.7.2014 |
| 62. | El Jazireh, také pod názvem Al Jazerra | Shaheen Building, 2nd floor, Sami el Solh, Bejrút; odvětví uhlovodíků | Subjekt, který vlastní či ovládá Ayman Jaber, a je tedy spojen s jednou z určených osob. | 23.7.2014 |

Jméno

Identifikační údaje

Odůvodnění

Datum zařazení na seznam

54.

Oceans Petroleum Trading, také pod názvem Overseas Petroleum Tradeing (SAL), Overseas Petroleum Company.

Dunant Street, Snoubra Sector, Bejrút, Libanon

Poskytuje podporu syrskému režimu a má z něj prospěch tím, že organizuje tajné dodávky ropy určené tomuto režimu.

23.7.2014

55.

Tri Oceans Trading

35b Saray El Maadi Tower, Corniche El Nile, Káhira, Egypt,PSČ 11431 P.O. Box: 1313 Maadi

Poskytuje podporu syrskému režimu a má z něj prospěch tím, že organizuje tajné dodávky ropy určené tomuto režimu.

23.7.2014

56.

The Baniyas Refinery Company, také pod názvem Banias, Banyas.

Banias Refinery Building, 26 Latkia Main Road, Tartús, P.O. Box 26, Sýrie

Dceřiná společnost společnosti General Corporation for Refining and Distribution of Petroleum Products (GCRDPP), spadající pod ministerstvo pro ropu a nerostné zdroje. Jako taková poskytuje finanční podporu syrskému režimu.

23.7.2014

57.

The Homs Refinery Company, také pod názvem Hims, General Company for Homs Refinery.

General Company for Homs Refinery Building, 352 Tripoli Street, Homs, P.O. Box 352, Sýrie

Dceřiná společnost společnosti General Corporation for Refining and Distribution of Petroleum Products (GCRDPP), spadající pod ministerstvo pro ropu a nerostné zdroje. Jako taková poskytuje finanční podporu syrskému režimu.

23.7.2014

58.

Army Supply Bureau

PO Box 3361, Damašek

Subjekt, který se podílí na pořizování vojenského vybavení na podporu režimu, a je tudíž odpovědný za násilné represe vůči civilnímu obyvatelstvu v Sýrii. Spadá pod syrské ministerstvo obrany.

23.7.2014

59.

Industrial Establishment of Defence, také pod názvem Industrial Establishment of Defense (IED), Industrial Establishment for Defence, Defence Factories Establishment, Establissements Industriels de la Defense (EID), Establissement Industrial de la Defence (ETINDE), Coefficient Defense Foundation.

Al Thawraa Street, P.O. Box 2330 Damašek, nebo Al-Hameh poblíž Damašku (Damascus Countryside), P.O. Box 2230

Subjekt, který se podílí na pořizování vojenského vybavení na podporu režimu, a je tudíž odpovědný za násilné represe vůči civilnímu obyvatelstvu v Sýrii. Spadá pod syrské ministerstvo obrany.

23.7.2014

60.

Higher Institute for Applied Sciences and Technology (HISAT)

P.O. Box 31983, Barzeh

Subjekt přidružený k Syrian Scientific Studies and Research Centre (SSRC), který je již určen; současně je jeho dceřinou společností. Poskytuje odbornou přípravu a podporu SSCR, a je tudíž odpovědný za násilné represe vůči civilnímu obyvatelstvu.

23.7.2014

61.

National Standards & Calibration Laboratory (NSCL)

P.O. Box 4470 Damašek

Subjekt přidružený k Syrian Scientific Studies and Research Centre (SSRC), který je již určen; současně je jeho dceřinou společností. Poskytuje odbornou přípravu a podporu SSCR, a je tudíž odpovědný za násilné represe vůči civilnímu obyvatelstvu.

23.7.2014

62.

El Jazireh, také pod názvem Al Jazerra

Shaheen Building, 2nd floor, Sami el Solh, Bejrút; odvětví uhlovodíků

Subjekt, který vlastní či ovládá Ayman Jaber, a je tedy spojen s jednou z určených osob.

23.7.2014

---

| 23.7.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 217/13 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 217/13

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 794/2014

ze dne 22. července 2014

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

| (2) | Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(2)

Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 22. července 2014.

Za Komisi,

jménem předsedy,

Jerzy PLEWA

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kód třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | MK | 59,9 |
| TR | 57,9 |
| XS | 56,8 |
| ZZ | 58,2 |
| 0707 00 05 | MK | 27,7 |
| TR | 79,1 |
| ZZ | 53,4 |
| 0709 93 10 | TR | 92,4 |
| ZZ | 92,4 |
| 0805 50 10 | AR | 113,7 |
| BO | 100,6 |
| CL | 116,3 |
| EG | 75,0 |
| NZ | 145,2 |
| TR | 74,0 |
| UY | 124,4 |
| ZA | 122,2 |
| ZZ | 108,9 |
| 0806 10 10 | BR | 145,7 |
| CL | 45,2 |
| EG | 145,4 |
| TR | 80,5 |
| ZZ | 104,2 |
| 0808 10 80 | AR | 204,8 |
| BR | 126,0 |
| CL | 110,3 |
| NZ | 129,2 |
| PE | 57,3 |
| US | 145,0 |
| ZA | 136,7 |
| ZZ | 129,9 |
| 0808 30 90 | AR | 181,2 |
| CL | 91,6 |
| NZ | 97,5 |
| ZA | 109,5 |
| ZZ | 120,0 |
| 0809 10 00 | MK | 86,8 |
| TR | 231,6 |
| XS | 80,5 |
| ZZ | 133,0 |
| 0809 29 00 | TR | 348,5 |
| US | 563,9 |
| ZZ | 456,2 |
| 0809 30 | MK | 75,2 |
| TR | 142,2 |
| ZZ | 108,7 |
| 0809 40 05 | BA | 53,1 |
| MK | 53,5 |
| ZZ | 53,3 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kód třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

MK

59,9

TR

57,9

XS

56,8

ZZ

58,2

0707 00 05

MK

27,7

TR

79,1

ZZ

53,4

0709 93 10

TR

92,4

ZZ

92,4

0805 50 10

AR

113,7

BO

100,6

CL

116,3

EG

75,0

NZ

145,2

TR

74,0

UY

124,4

ZA

122,2

ZZ

108,9

0806 10 10

BR

145,7

CL

45,2

EG

145,4

TR

80,5

ZZ

104,2

0808 10 80

AR

204,8

BR

126,0

CL

110,3

NZ

129,2

PE

57,3

US

145,0

ZA

136,7

ZZ

129,9

0808 30 90

AR

181,2

CL

91,6

NZ

97,5

ZA

109,5

ZZ

120,0

0809 10 00

MK

86,8

TR

231,6

XS

80,5

ZZ

133,0

0809 29 00

TR

348,5

US

563,9

ZZ

456,2

0809 30

MK

75,2

TR

142,2

ZZ

108,7

0809 40 05

BA

53,1

MK

53,5

ZZ

53,3

---

(1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

| 23.7.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 217/16 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 217/16

---

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) č. 795/2014

ze dne 3. července 2014

o požadavcích v oblasti dozoru nad systémově významnými platebními systémy

(ECB/2014/28)

RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 127 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 3.1, článek 22 a čl. 34.1 první odrážku tohoto statutu,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Čl. 127 odst. 2 čtvrtá odrážka Smlouvy a čl. 3.1 čtvrtá odrážka statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“) zmocňují Eurosystém k tomu, aby podporoval plynulé fungování platebních systémů. |
| --- | --- |

(1)

Čl. 127 odst. 2 čtvrtá odrážka Smlouvy a čl. 3.1 čtvrtá odrážka statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“) zmocňují Eurosystém k tomu, aby podporoval plynulé fungování platebních systémů.

| (2) | Eurosystém podporuje plynulé fungování platebních systémů mimo jiné tím, že vykonává dozor. |
| --- | --- |

(2)

Eurosystém podporuje plynulé fungování platebních systémů mimo jiné tím, že vykonává dozor.

| (3) | V lednu roku 2001 přijal Eurosystém Základní zásady pro systémově významné platební systémy („Core Principles for Systemically Important Payment Systems“), které vypracoval Výbor pro platební a zúčtovací systémy (CPSS) Banky pro mezinárodní platby jako minimální požadavky pro systémově významné platební systémy („systemically important payment systems“ („SIPS“ nebo „systémy SIPS“)) (1). |
| --- | --- |

(3)

V lednu roku 2001 přijal Eurosystém Základní zásady pro systémově významné platební systémy („Core Principles for Systemically Important Payment Systems“), které vypracoval Výbor pro platební a zúčtovací systémy (CPSS) Banky pro mezinárodní platby jako minimální požadavky pro systémově významné platební systémy („systemically important payment systems“ („SIPS“ nebo „systémy SIPS“)) (1).

| (4) | V dubnu roku 2012 byly Základní zásady pro systémově významné platební systémy nahrazeny zásadami CPSS a technického výboru Mezinárodní organizace komisí pro cenné papíry (IOSCO) pro infrastruktury finančního trhu (dále jen „zásady CPSS-IOSCO“) (2), které harmonizují a posilují stávající mezinárodní standardydozoru mimo jiné v případě systémů SIPS. |
| --- | --- |

(4)

V dubnu roku 2012 byly Základní zásady pro systémově významné platební systémy nahrazeny zásadami CPSS a technického výboru Mezinárodní organizace komisí pro cenné papíry (IOSCO) pro infrastruktury finančního trhu (dále jen „zásady CPSS-IOSCO“) (2), které harmonizují a posilují stávající mezinárodní standardydozoru mimo jiné v případě systémů SIPS.

| (5) | V souladu se zásadami CPSS-IOSCO by systémy SIPS měly podléhat účinnému dozoru na základě jednoznačně vymezených a zveřejněných kritérií, a to s ohledem na potenciál těchto systémů vyvolávat systémová rizika, pokud nejsou dostatečně chráněny vůči rizikům, jimž jsou vystaveny. Příslušné orgány by kromě toho měly mít dostatečnou pravomoc a zdroje k plnění svých úkolů včetně přijetí nápravného opatření. CPSS-IOSCO doporučuje, aby tyto zásady byly v nejvyšším možném rozsahu provedeny ve vnitrostátních právních a regulatorních rámcích. |
| --- | --- |

(5)

V souladu se zásadami CPSS-IOSCO by systémy SIPS měly podléhat účinnému dozoru na základě jednoznačně vymezených a zveřejněných kritérií, a to s ohledem na potenciál těchto systémů vyvolávat systémová rizika, pokud nejsou dostatečně chráněny vůči rizikům, jimž jsou vystaveny. Příslušné orgány by kromě toho měly mít dostatečnou pravomoc a zdroje k plnění svých úkolů včetně přijetí nápravného opatření. CPSS-IOSCO doporučuje, aby tyto zásady byly v nejvyšším možném rozsahu provedeny ve vnitrostátních právních a regulatorních rámcích.

| (6) | Z tohoto důvodu a s cílem zajistit účinnost a spolehlivost systémů SIPS Evropská centrální banka (ECB) rozhodla, že zásady CPSS-IOSCO provede formou nařízení. Očekává se, že i orgány v jiných zemích zásady CPSS-IOSCO ve svém příslušném právním a regulatorním rámci obdobně zavedou a použijí v nejvyšším možném rozsahu, který jim tento rámec umožňuje. |
| --- | --- |

(6)

Z tohoto důvodu a s cílem zajistit účinnost a spolehlivost systémů SIPS Evropská centrální banka (ECB) rozhodla, že zásady CPSS-IOSCO provede formou nařízení. Očekává se, že i orgány v jiných zemích zásady CPSS-IOSCO ve svém příslušném právním a regulatorním rámci obdobně zavedou a použijí v nejvyšším možném rozsahu, který jim tento rámec umožňuje.

| (7) | Toto nařízení se vztahuje na systémy SIPS, které zahrnují systémově významné platební systémy pro velké i malé platby. Vztahuje se na platební systémy provozované centrálními bankami i soukromými provozovateli. Zásady CPSS-IOSCO uznávají, že existují výjimečné případy, kdy se tyto zásady vzhledem k požadavkům vymezeným v příslušném právním či správním předpisu nebo postupu odlišně použijí na platební systémy provozované centrálními bankami. Eurosystém má cíle veřejné politiky, povinnosti a institucionální uspořádání vymezené ve Smlouvě a statutu ESCB, což znamená, že systémy SIPS Eurosystému mohou být vyňaty z určitých požadavků na základě tohoto nařízení. S ohledem na tyto skutečnosti by systémy SIPS Eurosystému měly být vyňaty z konkrétních požadavků týkajících se správy a řízení, plánů na ukončení činnosti, kapitálu a likvidních aktiv, zajištění a investičních rizik, jež se vztahují na stejné oblasti jako příslušné požadavky formálně přijaté Radou guvernérů. Tyto výjimky jsou vymezeny v několika ustanoveních tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(7)

Toto nařízení se vztahuje na systémy SIPS, které zahrnují systémově významné platební systémy pro velké i malé platby. Vztahuje se na platební systémy provozované centrálními bankami i soukromými provozovateli. Zásady CPSS-IOSCO uznávají, že existují výjimečné případy, kdy se tyto zásady vzhledem k požadavkům vymezeným v příslušném právním či správním předpisu nebo postupu odlišně použijí na platební systémy provozované centrálními bankami. Eurosystém má cíle veřejné politiky, povinnosti a institucionální uspořádání vymezené ve Smlouvě a statutu ESCB, což znamená, že systémy SIPS Eurosystému mohou být vyňaty z určitých požadavků na základě tohoto nařízení. S ohledem na tyto skutečnosti by systémy SIPS Eurosystému měly být vyňaty z konkrétních požadavků týkajících se správy a řízení, plánů na ukončení činnosti, kapitálu a likvidních aktiv, zajištění a investičních rizik, jež se vztahují na stejné oblasti jako příslušné požadavky formálně přijaté Radou guvernérů. Tyto výjimky jsou vymezeny v několika ustanoveních tohoto nařízení.

| (8) | Na základě obecných zásad ECB/2012/27 ze dne 5. prosince 2012 o transevropském expresním automatizovaném systému zúčtování plateb v reálném čase (TARGET2) (3) má TARGET2 decentralizovanou strukturu spočívající ve vzájemném propojení souboru platebních systémů. Systémy, které jsou součástí TARGET2, jsou s určitými výjimkami v případě omezení vyplývajících z vnitrostátních právních předpisů v nejvyšším možném rozsahu harmonizovány. Hlavním znakem systému TARGET2 je dále jednotná technická platforma s názvem Jednotná sdílená platforma (Single Shared Platform – SSP). Rada guvernérů má ve vztahu k TARGET2 nejvyšší pravomoc a zabezpečuje jeho veřejnou funkci: toto uspořádání v oblasti správy a řízení se odráží v dozoru nad TARGET2. |
| --- | --- |

(8)

Na základě obecných zásad ECB/2012/27 ze dne 5. prosince 2012 o transevropském expresním automatizovaném systému zúčtování plateb v reálném čase (TARGET2) (3) má TARGET2 decentralizovanou strukturu spočívající ve vzájemném propojení souboru platebních systémů. Systémy, které jsou součástí TARGET2, jsou s určitými výjimkami v případě omezení vyplývajících z vnitrostátních právních předpisů v nejvyšším možném rozsahu harmonizovány. Hlavním znakem systému TARGET2 je dále jednotná technická platforma s názvem Jednotná sdílená platforma (Single Shared Platform – SSP). Rada guvernérů má ve vztahu k TARGET2 nejvyšší pravomoc a zabezpečuje jeho veřejnou funkci: toto uspořádání v oblasti správy a řízení se odráží v dozoru nad TARGET2.

| (9) | K účinnosti a spolehlivosti systému SIPS je třeba souladu s příslušnými vnitrostátními právními předpisy a existence jednoznačných pravidel, postupů a smluv, na jejichž základě je tento systém provozován. Soulad s právními předpisy se týká právních systémů všech zemí, v nichž provozovatel SIPS nebo jeho účastníci vykonávají činnost. |
| --- | --- |

(9)

K účinnosti a spolehlivosti systému SIPS je třeba souladu s příslušnými vnitrostátními právními předpisy a existence jednoznačných pravidel, postupů a smluv, na jejichž základě je tento systém provozován. Soulad s právními předpisy se týká právních systémů všech zemí, v nichž provozovatel SIPS nebo jeho účastníci vykonávají činnost.

| (10) | Účinnost a spolehlivost systému SIPS závisí rovněž na jednoznačnosti a vhodnosti jeho systému správy a řízení, který musí být jasně zdokumentován. |
| --- | --- |

(10)

Účinnost a spolehlivost systému SIPS závisí rovněž na jednoznačnosti a vhodnosti jeho systému správy a řízení, který musí být jasně zdokumentován.

| (11) | Spolehlivý a stále se vyvíjející rámec pro komplexní řízení právního, úvěrového, operačního a investičního rizika, rizika likvidity, obecného podnikatelského rizika, rizika úschovy a dalších rizik, je zcela zásadní pro identifikaci, měření, sledování a řízení celé řady rizik, která vznikají na straně provozovatele SIPS či která tento provozovatel nese. Totéž platí i pro spolehlivost a odolnost rámce pro zajištění, pravidel a postupů pro případ selhání účastníka a plánů zachování provozu provozovatele SIPS. |
| --- | --- |

(11)

Spolehlivý a stále se vyvíjející rámec pro komplexní řízení právního, úvěrového, operačního a investičního rizika, rizika likvidity, obecného podnikatelského rizika, rizika úschovy a dalších rizik, je zcela zásadní pro identifikaci, měření, sledování a řízení celé řady rizik, která vznikají na straně provozovatele SIPS či která tento provozovatel nese. Totéž platí i pro spolehlivost a odolnost rámce pro zajištění, pravidel a postupů pro případ selhání účastníka a plánů zachování provozu provozovatele SIPS.

| (12) | Snížení systémového rizika mimo jiné vyžaduje neodvolatelnost zúčtování. Unie přijala směrnici Evropského parlamentu a Rady 98/26/ES ze dne 19. května 1998 o neodvolatelnosti zúčtování v platebních systémech a v systémech vypořádání obchodů s cennými papíry (4). Směrnice 98/26/ES vyžaduje, aby pravidla pro systémy označené podle této směrnice vymezila okamžik vstupu (po němž jsou převodní příkazy právně vymahatelné a závazné pro třetí osoby i v případě úpadkového řízení proti účastníkovi) a okamžik neodvolatelnosti převodních příkazů. Vnitrodenní zúčtování nebo zúčtování v reálném čase může být rovněž vhodné, je-li v souladu s obecným obchodním modelem systému SIPS a je-li nezbytné k tomu, aby provozovatel a účastníci systému SIPS mohli řídit svá úvěrová rizika, případně rizika likvidity. |
| --- | --- |

(12)

Snížení systémového rizika mimo jiné vyžaduje neodvolatelnost zúčtování. Unie přijala směrnici Evropského parlamentu a Rady 98/26/ES ze dne 19. května 1998 o neodvolatelnosti zúčtování v platebních systémech a v systémech vypořádání obchodů s cennými papíry (4). Směrnice 98/26/ES vyžaduje, aby pravidla pro systémy označené podle této směrnice vymezila okamžik vstupu (po němž jsou převodní příkazy právně vymahatelné a závazné pro třetí osoby i v případě úpadkového řízení proti účastníkovi) a okamžik neodvolatelnosti převodních příkazů. Vnitrodenní zúčtování nebo zúčtování v reálném čase může být rovněž vhodné, je-li v souladu s obecným obchodním modelem systému SIPS a je-li nezbytné k tomu, aby provozovatel a účastníci systému SIPS mohli řídit svá úvěrová rizika, případně rizika likvidity.

| (13) | Objektivní a zveřejněná kritéria pro účast v systému SIPS, která jsou založena na riziku a která umožňují spravedlivý a (s výhradou přijatelných standardů pro kontrolu rizik) volný přístup do systému SIPS, podporují bezpečnost a účinnost systému SIPS a trhů, kterým slouží, aniž by při tom docházelo k nepřiměřenému omezení volného poskytování služeb. |
| --- | --- |

(13)

Objektivní a zveřejněná kritéria pro účast v systému SIPS, která jsou založena na riziku a která umožňují spravedlivý a (s výhradou přijatelných standardů pro kontrolu rizik) volný přístup do systému SIPS, podporují bezpečnost a účinnost systému SIPS a trhů, kterým slouží, aniž by při tom docházelo k nepřiměřenému omezení volného poskytování služeb.

| (14) | Ustanoveními tohoto nařízení, jež vyžadují, aby provozovatel SIPS shromažďoval, zpracovával a předával údaje, by neměla být dotčena žádná použitelná pravidla ochrany údajů účastníků či klientů. |
| --- | --- |

(14)

Ustanoveními tohoto nařízení, jež vyžadují, aby provozovatel SIPS shromažďoval, zpracovával a předával údaje, by neměla být dotčena žádná použitelná pravidla ochrany údajů účastníků či klientů.

| (15) | Celkově účinný a efektivní systém SIPS s jednoznačně vymezenými, měřitelnými a dosažitelnými cíli je nejlépe vybaven pro to, aby naplnil potřeby účastníků SIPS a trhů, jimž tento systém slouží. |
| --- | --- |

(15)

Celkově účinný a efektivní systém SIPS s jednoznačně vymezenými, měřitelnými a dosažitelnými cíli je nejlépe vybaven pro to, aby naplnil potřeby účastníků SIPS a trhů, jimž tento systém slouží.

| (16) | V rozsahu, který lze považovat za možný a vhodný, se ECB za účelem plnění úkolů ESCB může obracet na národní centrální banky. |
| --- | --- |

(16)

V rozsahu, který lze považovat za možný a vhodný, se ECB za účelem plnění úkolů ESCB může obracet na národní centrální banky.

| (17) | Požadavky vymezené v tomto nařízení jsou přiměřené specifickým rizikům a expozicím systémů SIPS. |
| --- | --- |

(17)

Požadavky vymezené v tomto nařízení jsou přiměřené specifickým rizikům a expozicím systémů SIPS.

| (18) | Zásadními prvky při provádění zásad CPSS-IOSCO v nejvyšším rozsahu umožněném Smlouvou a statutem ESCB jsou oprávnění příslušných orgánů požadovat přijetí opatření k nápravě nebo zamezení opakování neplnění tohoto nařízení a oprávnění ECB ukládat účinné, přiměřené a odstrašující sankce za porušení tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(18)

Zásadními prvky při provádění zásad CPSS-IOSCO v nejvyšším rozsahu umožněném Smlouvou a statutem ESCB jsou oprávnění příslušných orgánů požadovat přijetí opatření k nápravě nebo zamezení opakování neplnění tohoto nařízení a oprávnění ECB ukládat účinné, přiměřené a odstrašující sankce za porušení tohoto nařízení.

| (19) | Je nezbytné, aby se na dodržování souladu s požadavky v oblasti dozoru vymezenými v tomto nařízení vztahovalo přechodné období, což provozovatelům SIPS umožní, aby se s těmito požadavky seznámili a aby je provedli, |
| --- | --- |

(19)

Je nezbytné, aby se na dodržování souladu s požadavky v oblasti dozoru vymezenými v tomto nařízení vztahovalo přechodné období, což provozovatelům SIPS umožní, aby se s těmito požadavky seznámili a aby je provedli,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Předmět a oblast působnosti

1.   Toto nařízení vymezuje požadavky v oblasti dozoru nad systémy SIPS.

2.   Rada guvernérů přijme rozhodnutí, v němž určí platební systémy, na něž se vztahuje toto nařízení, jakož i jejich příslušné provozovatele a příslušné orgány. Tento seznam ECB vede na svých internetových stránkách a aktualizuje jej v návaznosti na každou změnu.

3.   Platební systém se určí jako systém SIPS, pokud: a) je způsobilý k tomu, aby jej členský stát, jehož měnou je euro, oznámil jako systém podle směrnice 98/26/ES, nebo jeho provozovatel je usazen v eurozóně, a to i formou pobočky, jejímž prostřednictvím je systém provozován, a b) během kalendářního roku byly splněny alespoň dvě z těchto podmínek:

| i) | celková denní průměrná hodnota zpracovaných plateb v eurech je vyšší než 10 miliard EUR; |
| --- | --- |

i)

celková denní průměrná hodnota zpracovaných plateb v eurech je vyšší než 10 miliard EUR;

| ii) | jeho tržní podíl je alespoň jedním z těchto podílů:






  — | 15 % celkového objemu plateb v eurech; |
| --- | --- | --- |

ii)

jeho tržní podíl je alespoň jedním z těchto podílů:

—

15 % celkového objemu plateb v eurech;

| — | 5 % celkového objemu přeshraničních plateb v eurech; |
| --- | --- |

—

5 % celkového objemu přeshraničních plateb v eurech;

| — | 75 % celkového objemu plateb v eurech na úrovni členského státu, jehož měnou je euro; |
| --- | --- |

—

75 % celkového objemu plateb v eurech na úrovni členského státu, jehož měnou je euro;

| iii) | jeho přeshraniční činnost (tj. účastníci usazení v zemi jiné než je země provozovatele SIPS a/nebo přeshraniční propojení s jinými platebními systémy) zahrnuje pět či více zemí a představuje minimálně 33 % celkového objemu plateb v eurech zpracovaných tímto systémem SIPS; |
| --- | --- |

iii)

jeho přeshraniční činnost (tj. účastníci usazení v zemi jiné než je země provozovatele SIPS a/nebo přeshraniční propojení s jinými platebními systémy) zahrnuje pět či více zemí a představuje minimálně 33 % celkového objemu plateb v eurech zpracovaných tímto systémem SIPS;

| iv) | je využíván k zúčtování ostatních infrastruktur finančního trhu. |
| --- | --- |

iv)

je využíván k zúčtování ostatních infrastruktur finančního trhu.

4.   Provozovatelé SIPS zajistí, aby systémy SIPS, jež provozují, splňovaly požadavky vymezené v článcích 3 až 21.

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto nařízení:

| 1) | „platebním systémem“ se rozumí formální dohoda mezi třemi či více účastníky (bez započtení možných zúčtovacích bank, ústředních protistran, clearingových institucí nebo nepřímých účastníků) s obecnými pravidly a standardizovanými postupy pro provádění převodních příkazů mezi účastníky; |
| --- | --- |

1)

„platebním systémem“ se rozumí formální dohoda mezi třemi či více účastníky (bez započtení možných zúčtovacích bank, ústředních protistran, clearingových institucí nebo nepřímých účastníků) s obecnými pravidly a standardizovanými postupy pro provádění převodních příkazů mezi účastníky;

| 2) | „převodní příkaz“ má stejný význam jako v definici v čl. 2 písm. i) první odrážce směrnice 98/26/ES; |
| --- | --- |

2)

„převodní příkaz“ má stejný význam jako v definici v čl. 2 písm. i) první odrážce směrnice 98/26/ES;

| 3) | „systémovým rizikem“ se rozumí riziko, že nesplnění povinností, které má účastník nebo provozovatel SIPS v rámci systému SIPS, způsobí, že jiní účastníci a/nebo provozovatel SIPS nejsou schopni plnit své splatné závazky, přičemž tato situace může případně mít dopady ohrožující stabilitu finančního systému či důvěru v něj; |
| --- | --- |

3)

„systémovým rizikem“ se rozumí riziko, že nesplnění povinností, které má účastník nebo provozovatel SIPS v rámci systému SIPS, způsobí, že jiní účastníci a/nebo provozovatel SIPS nejsou schopni plnit své splatné závazky, přičemž tato situace může případně mít dopady ohrožující stabilitu finančního systému či důvěru v něj;

| 4) | „provozovatelem SIPS“ se rozumí právní subjekt, který je právně odpovědný za provozování systému SIPS; |
| --- | --- |

4)

„provozovatelem SIPS“ se rozumí právní subjekt, který je právně odpovědný za provozování systému SIPS;

| 5) | „příslušným orgánem“ se rozumí centrální banka Eurosystému s primární odpovědností v oblasti dozoru, která je takto určena podle čl. 1 odst. 2; |
| --- | --- |

5)

„příslušným orgánem“ se rozumí centrální banka Eurosystému s primární odpovědností v oblasti dozoru, která je takto určena podle čl. 1 odst. 2;

| 6) | „systémem SIPS Eurosystému“ se rozumí systém SIPS, který vlastní a provozuje centrální banka Eurosystému; |
| --- | --- |

6)

„systémem SIPS Eurosystému“ se rozumí systém SIPS, který vlastní a provozuje centrální banka Eurosystému;

| 7) | „právním rizikem“ se rozumí riziko vyplývající z použití právního či správního předpisu a které obvykle vede ke ztrátě; |
| --- | --- |

7)

„právním rizikem“ se rozumí riziko vyplývající z použití právního či správního předpisu a které obvykle vede ke ztrátě;

| 8) | „úvěrovým rizikem“ se rozumí riziko, že protistrana, ať už se jedná o účastníka, či o jiný subjekt, nebude schopna v plném rozsahu plnit své finanční závazky, když nastane jejich splatnost či kdykoli v budoucnu; |
| --- | --- |

8)

„úvěrovým rizikem“ se rozumí riziko, že protistrana, ať už se jedná o účastníka, či o jiný subjekt, nebude schopna v plném rozsahu plnit své finanční závazky, když nastane jejich splatnost či kdykoli v budoucnu;

| 9) | „rizikem likvidity“ se rozumí riziko, že protistrana, ať už se jedná o účastníka, či o jiný subjekt, nebude mít dostatečné finanční prostředky pro splnění svých splatných finančních závazků, i když může mít dostatečné finanční prostředky pro splnění těchto závazků v budoucnu; |
| --- | --- |

9)

„rizikem likvidity“ se rozumí riziko, že protistrana, ať už se jedná o účastníka, či o jiný subjekt, nebude mít dostatečné finanční prostředky pro splnění svých splatných finančních závazků, i když může mít dostatečné finanční prostředky pro splnění těchto závazků v budoucnu;

| 10) | „operačním rizikem“ se rozumí riziko, že nedostatky v informačních systémech nebo vnitřních procesech, lidská chyba, manažerské selhání či poruchy způsobené vnějšími událostmi nebo externě zadanými službami povedou ke snížení, zhoršení či výpadku služeb, které poskytuje systém SIPS; |
| --- | --- |

10)

„operačním rizikem“ se rozumí riziko, že nedostatky v informačních systémech nebo vnitřních procesech, lidská chyba, manažerské selhání či poruchy způsobené vnějšími událostmi nebo externě zadanými službami povedou ke snížení, zhoršení či výpadku služeb, které poskytuje systém SIPS;

| 11) | „rizikem úschovy“ se rozumí riziko vzniku ztráty u aktiv držených v úschově v případě úpadku, nedbalosti, podvodu, špatné správy či nedostatečného vedení záznamů na straně uschovatele či dalšího uschovatele; |
| --- | --- |

11)

„rizikem úschovy“ se rozumí riziko vzniku ztráty u aktiv držených v úschově v případě úpadku, nedbalosti, podvodu, špatné správy či nedostatečného vedení záznamů na straně uschovatele či dalšího uschovatele;

| 12) | „investičním rizikem“ se rozumí riziko ztráty, jemuž je provozovatel SIPS či účastník vystaven, pokud provozovatel SIPS investuje své vlastní zdroje či zdroje svých účastníků, např. zajištění; |
| --- | --- |

12)

„investičním rizikem“ se rozumí riziko ztráty, jemuž je provozovatel SIPS či účastník vystaven, pokud provozovatel SIPS investuje své vlastní zdroje či zdroje svých účastníků, např. zajištění;

| 13) | „tržním rizikem“ se rozumí riziko ztrát v důsledku pohybů tržních cen, a to jak v případě rozvahových, tak i podrozvahových pozic; |
| --- | --- |

13)

„tržním rizikem“ se rozumí riziko ztrát v důsledku pohybů tržních cen, a to jak v případě rozvahových, tak i podrozvahových pozic;

| 14) | „systémem s odloženým netto vypořádáním“ se rozumí systém, který provádí vypořádání v čisté výši na konci předem vymezeného cyklu vypořádání, např. na konci nebo v průběhu obchodního dne; |
| --- | --- |

14)

„systémem s odloženým netto vypořádáním“ se rozumí systém, který provádí vypořádání v čisté výši na konci předem vymezeného cyklu vypořádání, např. na konci nebo v průběhu obchodního dne;

| 15) | „přeshraničním zajištěním“ se rozumí zajištění, u něhož je z hlediska země, v níž jsou aktiva přijímána jako zajištění, alespoň jedna z těchto skutečností cizí: a) měna, v níž jsou aktiva denominována, b) země, v níž se aktiva nacházejí, nebo c) země, v níž je usazen emitent; |
| --- | --- |

15)

„přeshraničním zajištěním“ se rozumí zajištění, u něhož je z hlediska země, v níž jsou aktiva přijímána jako zajištění, alespoň jedna z těchto skutečností cizí: a) měna, v níž jsou aktiva denominována, b) země, v níž se aktiva nacházejí, nebo c) země, v níž je usazen emitent;

| 16) | „přeshraniční platbou“ se rozumí platba mezi účastníky usazenými v různých zemích; |
| --- | --- |

16)

„přeshraniční platbou“ se rozumí platba mezi účastníky usazenými v různých zemích;

| 17) | „infrastrukturou finančního trhu“ se rozumí mnohostranný systém zúčastněných institucí včetně provozovatele systému, který je využíván k zúčtování, vypořádání či zaznamenávání plateb, cenných papírů, derivátů či jiných finančních transakcí; |
| --- | --- |

17)

„infrastrukturou finančního trhu“ se rozumí mnohostranný systém zúčastněných institucí včetně provozovatele systému, který je využíván k zúčtování, vypořádání či zaznamenávání plateb, cenných papírů, derivátů či jiných finančních transakcí;

| 18) | „účastníkem“ se rozumí subjekt identifikovaný či uznaný platebním systémem, který může do tohoto systému posílat převodní příkazy a je schopen z něj takové příkazy přijímat, a to buď přímo, či nepřímo; |
| --- | --- |

18)

„účastníkem“ se rozumí subjekt identifikovaný či uznaný platebním systémem, který může do tohoto systému posílat převodní příkazy a je schopen z něj takové příkazy přijímat, a to buď přímo, či nepřímo;

| 19) | „radou“ se rozumí správní a/nebo dozorčí rada provozovatele SIPS v souladu s vnitrostátními právními předpisy; |
| --- | --- |

19)

„radou“ se rozumí správní a/nebo dozorčí rada provozovatele SIPS v souladu s vnitrostátními právními předpisy;

| 20) | „vedením“ se rozumí členové představenstva/výkonní členové správní rady, tj. členové správní rady v monistickém systému, kteří jsou zapojeni do každodenního řízení provozovatele SIPS, a členové představenstva provozovatele SIPS v dualistickém systému; |
| --- | --- |

20)

„vedením“ se rozumí členové představenstva/výkonní členové správní rady, tj. členové správní rady v monistickém systému, kteří jsou zapojeni do každodenního řízení provozovatele SIPS, a členové představenstva provozovatele SIPS v dualistickém systému;

| 21) | „příslušnými zúčastněnými stranami“ se rozumí účastníci, infrastruktury finančního trhu, jež mají dopad na riziko v systému SIPS, a v jednotlivých případech jiní dotčení účastníci trhu; |
| --- | --- |

21)

„příslušnými zúčastněnými stranami“ se rozumí účastníci, infrastruktury finančního trhu, jež mají dopad na riziko v systému SIPS, a v jednotlivých případech jiní dotčení účastníci trhu;

| 22) | „úvěrovou expozicí“ se rozumí částka či hodnota, u níž je dáno riziko, že ji účastník nevypořádá za úplnou hodnotu v době splatnosti či kdykoli poté; |
| --- | --- |

22)

„úvěrovou expozicí“ se rozumí částka či hodnota, u níž je dáno riziko, že ji účastník nevypořádá za úplnou hodnotu v době splatnosti či kdykoli poté;

| 23) | „zajištěním“ se rozumí aktivum či závazek třetí strany, jež poskytovatel zajištění používá k zajištění závazku vůči příjemci zajištění. Zajištění zahrnuje tuzemské i přeshraniční zajištění; |
| --- | --- |

23)

„zajištěním“ se rozumí aktivum či závazek třetí strany, jež poskytovatel zajištění používá k zajištění závazku vůči příjemci zajištění. Zajištění zahrnuje tuzemské i přeshraniční zajištění;

| 24) | „poskytovatelem likvidity“ se rozumí poskytovatel hotovosti podle čl. 5 odst. 3, čl. 6 odst. 5, čl. 8 odst. 1, čl. 8 odst. 9 a čl. 8 odst. 11 nebo aktiv podle čl. 8 odst. 4 včetně účastníka SIPS nebo externí strany; |
| --- | --- |

24)

„poskytovatelem likvidity“ se rozumí poskytovatel hotovosti podle čl. 5 odst. 3, čl. 6 odst. 5, čl. 8 odst. 1, čl. 8 odst. 9 a čl. 8 odst. 11 nebo aktiv podle čl. 8 odst. 4 včetně účastníka SIPS nebo externí strany;

| 25) | „mimořádnými, ale možnými tržními podmínkami“ se rozumí komplexní soubor historických a hypotetických podmínek včetně nejvolatilnějších období, ke kterým došlo na trzích, jimž systém SIPS slouží; |
| --- | --- |

25)

„mimořádnými, ale možnými tržními podmínkami“ se rozumí komplexní soubor historických a hypotetických podmínek včetně nejvolatilnějších období, ke kterým došlo na trzích, jimž systém SIPS slouží;

| 26) | „určeným dnem vypořádání“ se rozumí den, který odesílatel převodního příkazu zadal do systému SIPS jako den vypořádání; |
| --- | --- |

26)

„určeným dnem vypořádání“ se rozumí den, který odesílatel převodního příkazu zadal do systému SIPS jako den vypořádání;

| 27) | „obecným podnikatelským rizikem“ se rozumí jakékoli možné zhoršení finanční pozice systému SIPS jako podniku v důsledku snížení příjmů nebo zvýšení výdajů, a to tak, že výdaje jsou vyšší než příjmy a vedou ke ztrátě, kterou je třeba účtovat vůči kapitálu; |
| --- | --- |

27)

„obecným podnikatelským rizikem“ se rozumí jakékoli možné zhoršení finanční pozice systému SIPS jako podniku v důsledku snížení příjmů nebo zvýšení výdajů, a to tak, že výdaje jsou vyšší než příjmy a vedou ke ztrátě, kterou je třeba účtovat vůči kapitálu;

| 28) | „plánem ozdravných postupů“ se rozumí plán vypracovaný provozovatelem SIPS s cílem znovuobnovit plynulé fungování systému SIPS; |
| --- | --- |

28)

„plánem ozdravných postupů“ se rozumí plán vypracovaný provozovatelem SIPS s cílem znovuobnovit plynulé fungování systému SIPS;

| 29) | „plánem na řádné ukončení činnosti“ se rozumí plán, který provozovatel SIPS připravil pro řádné uzavření systému SIPS; |
| --- | --- |

29)

„plánem na řádné ukončení činnosti“ se rozumí plán, který provozovatel SIPS připravil pro řádné uzavření systému SIPS;

| 30) | „podstatný“ označuje riziko, závislost a/nebo změnu, jež mohou ovlivnit schopnost subjektu vykonávat či poskytovat služby dle očekávání; |
| --- | --- |

30)

„podstatný“ označuje riziko, závislost a/nebo změnu, jež mohou ovlivnit schopnost subjektu vykonávat či poskytovat služby dle očekávání;

| 31) | „příslušnými orgány“ se rozumí orgány, které mají oprávněný zájem na získání přístupu k informacím ze systému SIPS za účelem plnění požadavků vyplývajících z právních předpisů, např. orgány pro řešení problémů a orgány dohledu nad významnými účastníky; |
| --- | --- |

31)

„příslušnými orgány“ se rozumí orgány, které mají oprávněný zájem na získání přístupu k informacím ze systému SIPS za účelem plnění požadavků vyplývajících z právních předpisů, např. orgány pro řešení problémů a orgány dohledu nad významnými účastníky;

| 32) | „hlavním rizikem“ se rozumí riziko, že protistrana ztratí plnou hodnotu, která je předmětem transakce, tj. riziko, že prodávající finančního aktiva neodvolatelně dodá aktivum, avšak neobdrží platbu, nebo riziko, že kupující finančního aktiva za aktivum neodvolatelně zaplatí, avšak aktivum neobdrží; |
| --- | --- |

32)

„hlavním rizikem“ se rozumí riziko, že protistrana ztratí plnou hodnotu, která je předmětem transakce, tj. riziko, že prodávající finančního aktiva neodvolatelně dodá aktivum, avšak neobdrží platbu, nebo riziko, že kupující finančního aktiva za aktivum neodvolatelně zaplatí, avšak aktivum neobdrží;

| 33) | „uschovatelskou bankou“ se rozumí banka, která drží a uchovává finanční aktiva třetích osob; |
| --- | --- |

33)

„uschovatelskou bankou“ se rozumí banka, která drží a uchovává finanční aktiva třetích osob;

| 34) | „zúčtovací bankou“ se rozumí banka, která vede účty ve vztahu k platbám, prostřednictvím kterých dochází k plnění povinností vyplývajících z platebního systému; |
| --- | --- |

34)

„zúčtovací bankou“ se rozumí banka, která vede účty ve vztahu k platbám, prostřednictvím kterých dochází k plnění povinností vyplývajících z platebního systému;

| 35) | „nostro agentem“ se rozumí banka, kterou účastníci SIPS využívají při vypořádání; |
| --- | --- |

35)

„nostro agentem“ se rozumí banka, kterou účastníci SIPS využívají při vypořádání;

| 36) | „jednostrannou platbou“ se rozumí platba, která zahrnuje pouze jeden převod peněžních prostředků v jedné měně; |
| --- | --- |

36)

„jednostrannou platbou“ se rozumí platba, která zahrnuje pouze jeden převod peněžních prostředků v jedné měně;

| 37) | „dvoustrannou platbou“ se rozumí platba, která zahrnuje dva převody peněžních prostředků v různých měnách v systému vypořádání při výměně hodnot; |
| --- | --- |

37)

„dvoustrannou platbou“ se rozumí platba, která zahrnuje dva převody peněžních prostředků v různých měnách v systému vypořádání při výměně hodnot;

| 38) | „rizikem pozitivní korelace“ se rozumí riziko, které vzniká z expozice vůči účastníkovi či emitentovi, je-li zajištění poskytnuté tímto účastníkem či emitované tímto emitentem vysoce korelované s jeho úvěrovým rizikem; |
| --- | --- |

38)

„rizikem pozitivní korelace“ se rozumí riziko, které vzniká z expozice vůči účastníkovi či emitentovi, je-li zajištění poskytnuté tímto účastníkem či emitované tímto emitentem vysoce korelované s jeho úvěrovým rizikem;

| 39) | „obchodní den“ má stejný význam jako v definici v čl. 2 písm. n) směrnice 98/26/ES. |
| --- | --- |

39)

„obchodní den“ má stejný význam jako v definici v čl. 2 písm. n) směrnice 98/26/ES.

Článek 3

Právní spolehlivost

1.   Provozovatel SIPS posoudí, zda rozhodné právo ve všech příslušných právních systémech zajišťuje vysoký stupeň jistoty a podporuje všechny podstatné aspekty činnosti systému SIPS.

2.   Provozovatel SIPS zavede pravidla a postupy pro systém SIPS a uzavře smlouvy, které jsou jednoznačné a v souladu s rozhodným právem ve všech příslušných právních systémech.

3.   Provozovatel SIPS musí být schopen jednoznačně a srozumitelně informovat příslušný orgán, účastníky, případně klienty účastníků o rozhodném právu, pravidlech, postupech a smlouvách k provozování systému SIPS.

4.   Provozovatel SIPS přijme opatření k zajištění toho, aby jeho pravidla, postupy a smlouvy byly vynutitelné ve všech příslušných právních systémech a aby opatření, jež přijme na základě těchto pravidel, postupů a smluv, nebyla neplatná a aby nebyla zrušena či pozastavena.

5.   Provozovatel SIPS, který vyvíjí činnost ve více než jednom právním systému, identifikuje a snižuje rizika vyplývající z možné kolize práv.

6.   Provozovatel SIPS vyvine nejvyšší úsilí k zajištění toho, aby systém SIPS byl označen ve smyslu směrnice 98/26/ES.

Článek 4

Správa a řízení

1.   Provozovatel SIPS do svých dokumentů zahrne cíle, které kladou vysoký důraz na bezpečnost a účinnost systému SIPS. Tyto cíle výslovně podporují finanční stabilitu a jiná relevantní hlediska veřejného zájmu, zejména existenci otevřených a účinných finančních trhů.

2.   Provozovatel SIPS do svých dokumentů zahrne ujednání v oblasti správy a řízení, která jednoznačně a přímo rozdělují úkoly a odpovědnost. Tato ujednání zpřístupní příslušnému orgánu, vlastníkům a účastníkům. Provozovatel SIPS zpřístupní zkrácenou verzi těchto ujednání veřejnosti.

3.   Jednoznačně se vymezí úkoly a odpovědnost rady. Mezi úkoly a odpovědnost rady patří všechny tyto činnosti:

| a) | zavedení jednoznačných strategických cílů pro systém SIPS; |
| --- | --- |

a)

zavedení jednoznačných strategických cílů pro systém SIPS;

| b) | zavedení postupů pro fungování systému SIPS ve formě dokumentů včetně postupů pro zjišťování, řešení a zvládnutí střetu zájmů členů rady; |
| --- | --- |

b)

zavedení postupů pro fungování systému SIPS ve formě dokumentů včetně postupů pro zjišťování, řešení a zvládnutí střetu zájmů členů rady;

| c) | zajištění účinného výběru, sledování, případně odvolání členů vedení s výjimkou systému SIPS Eurosystému; |
| --- | --- |

c)

zajištění účinného výběru, sledování, případně odvolání členů vedení s výjimkou systému SIPS Eurosystému;

| d) | zavedení vhodných postupů odměňování, které jsou v souladu s osvědčenými postupy a které se zakládají na dlouhodobých výsledcích, s výjimkou systému SIPS Eurosystému. |
| --- | --- |

d)

zavedení vhodných postupů odměňování, které jsou v souladu s osvědčenými postupy a které se zakládají na dlouhodobých výsledcích, s výjimkou systému SIPS Eurosystému.

4.   S výjimkou systému SIPS Eurosystému rada nejméně jednou ročně přezkoumá svou celkovou činnost a činnost jednotlivých členů rady.

5.   Složení rady je takové, aby byla zajištěna důvěryhodnost a – s výjimkou systému SIPS Eurosystému – vhodná kombinace technických dovedností, znalostí a zkušeností systému SIPS a finančního trhu obecně, což radě umožní, aby plnila své příslušné úkoly a povinnosti. Složení dále závisí na všeobecném rozdělení působnosti na základě vnitrostátních právních předpisů. S výjimkou systému SIPS Eurosystému a umožňují-li to vnitrostátní právní předpisy, zahrnuje rada i členy dozorčí rady/nevýkonné členy správní rady.

6.   Jednoznačně se vymezí úkoly, odpovědnost a hierarchie vedení. Složení je takové, aby byla zajištěna důvěryhodnost a vhodná kombinace technických dovedností, znalostí a zkušeností systému SIPS a finančního trhu obecně, což vedení umožní, aby plnilo své povinnosti v oblasti provozování a řízení rizik provozovatele SIPS. Mezi povinnosti, které vedení plní s usměrněním ze strany rady, patří všechny tyto činnosti:

| a) | aby činnost provozovatele SIPS byla v souladu s cíli, strategií a tolerancí rizik; |
| --- | --- |

a)

aby činnost provozovatele SIPS byla v souladu s cíli, strategií a tolerancí rizik;

| b) | aby vnitřní kontroly a související postupy byly vhodně nastaveny, prováděny a aby byl nad nimi vykonáván vhodný dohled s cílem podporovat cíle provozovatele SIPS; |
| --- | --- |

b)

aby vnitřní kontroly a související postupy byly vhodně nastaveny, prováděny a aby byl nad nimi vykonáván vhodný dohled s cílem podporovat cíle provozovatele SIPS;

| c) | aby vnitřní kontroly a související postupy podléhaly pravidelnému přezkumu a zkouškám ze strany útvarů pro řízení rizik a interní audit, které disponují dostatečným počtem dobře vyškolených zaměstnanců.; |
| --- | --- |

c)

aby vnitřní kontroly a související postupy podléhaly pravidelnému přezkumu a zkouškám ze strany útvarů pro řízení rizik a interní audit, které disponují dostatečným počtem dobře vyškolených zaměstnanců.;

| d) | aktivní účast v procesu kontroly rizik; |
| --- | --- |

d)

aktivní účast v procesu kontroly rizik;

| e) | aby rámci pro řízení rizik systému SIPS byly alokovány dostatečné zdroje. |
| --- | --- |

e)

aby rámci pro řízení rizik systému SIPS byly alokovány dostatečné zdroje.

7.   Rada zavede rámec pro řízení rizik ve formě dokumentace a vykonává nad ním dohled; tento rámec:

| a) | zahrnuje zásady provozovatele SIPS týkající se tolerance rizik; |
| --- | --- |

a)

zahrnuje zásady provozovatele SIPS týkající se tolerance rizik;

| b) | přidělí povinnosti a odpovědnost za rozhodnutí týkající se rizik; |
| --- | --- |

b)

přidělí povinnosti a odpovědnost za rozhodnutí týkající se rizik;

| c) | řeší rozhodování v době krize a v nouzových situacích; |
| --- | --- |

c)

řeší rozhodování v době krize a v nouzových situacích;

| d) | řeší funkce vnitřní kontroly. |
| --- | --- |

d)

řeší funkce vnitřní kontroly.

Rada zajistí, aby útvary řízení rizik a vnitřní kontroly měly dostatečnou autoritu, nezávislost, zdroje a přístup k radě.

8.   Rada zajistí, aby zásadní rozhodnutí, která mají dopad na technické a funkční uspořádání systému SIPS, jeho pravidla a celkovou strategii (zejména pokud jde o výběr systému zúčtování a vypořádání), provozní strukturu, rozsah zúčtovávaných či vypořádávaných produktů a použití technologie a postupů, vhodně odrážely oprávněné zájmy příslušných zúčastněných stran systému SIPS. Příslušné zúčastněné strany, případně veřejnost budou v přiměřeném předstihu konzultovány k těmto rozhodnutím.

Článek 5

Rámec pro komplexní řízení rizik

1.   Provozovatel SIPS zavede a udržuje spolehlivý rámec pro řízení rizik s cílem komplexně identifikovat, měřit, sledovat a řídit veškerá rizika, která vznikají na straně systému SIPS či která systém SIPS nese. Rámec pro řízení rizik přezkoumává provozovatel SIPS nejméně jednou ročně. Rámec pro řízení rizik:

| a) | zahrnuje zásady provozovatele SIPS týkající se tolerance rizik a vhodné nástroje pro řízení rizik; |
| --- | --- |

a)

zahrnuje zásady provozovatele SIPS týkající se tolerance rizik a vhodné nástroje pro řízení rizik;

| b) | přidělí povinnosti a odpovědnost za rozhodnutí týkající se rizik; |
| --- | --- |

b)

přidělí povinnosti a odpovědnost za rozhodnutí týkající se rizik;

| c) | řeší rozhodování v nouzových situacích týkajících se systému SIPS včetně vývoje na finančních trzích, které případně mají nepříznivý dopad na tržní likviditu a stabilitu finančního systému v členském státě, jehož měnou je euro, v němž je usazen provozovatel SIPS nebo jeden z účastníků. |
| --- | --- |

c)

řeší rozhodování v nouzových situacích týkajících se systému SIPS včetně vývoje na finančních trzích, které případně mají nepříznivý dopad na tržní likviditu a stabilitu finančního systému v členském státě, jehož měnou je euro, v němž je usazen provozovatel SIPS nebo jeden z účastníků.

2.   Provozovatel SIPS motivuje účastníky, případně jejich klienty, aby řídili a omezili rizika, jež tyto subjekty představují pro systém SIPS a jež pro tyto subjekty z tohoto systému vyplývají. Pokud se týká účastníků, zahrnují tyto pobídky účinný, přiměřený a odstrašující režim finančních pokut či opatření ke sdílení ztrát či obojí.

3.   Provozovatel SIPS nejméně jednou ročně přezkoumá podstatná rizika, jež pro systém SIPS v důsledku vzájemné závislosti vyplývají od jiných subjektů a jež tento systém představuje pro jiné subjekty, a to včetně infrastruktur finančního trhu, zúčtovacích bank, poskytovatelů likvidity a poskytovatelů služeb. Provozovatel SIPS vyvine nástroje pro řízení rizik, které jsou spolehlivé a přiměřené ve vztahu k zjištěné výši rizika.

4.   Provozovatel SIPS vymezí kritické operace a služby systému SIPS. Provozovatel SIPS identifikuje konkrétní scénáře, které mu mohou znemožnit poskytovat tyto kritické operace a služby jako trvajícímu podniku, a posoudí účinnost všech možných ozdravných postupů nebo – s výjimkou systému SIPS Eurosystému – řádného ukončení činnosti. Provozovatel SIPS kritické operace a služby systému SIPS alespoň jednou ročně přezkoumá. Na základě tohoto posouzení připraví provozovatel SIPS plán ozdravných postupů pro systém SIPS nebo – s výjimkou systému SIPS Eurosystému – připraví plán na řádné ukončení činnosti. Plán ozdravných postupů a plán na řádné ukončení činnosti obsahují mimo jiné podstatné shrnutí klíčových strategií ozdravných postupů a řádného ukončení činnosti, opětovné vymezení kritických operací a služeb systému SIPS a popis opatření, která jsou zapotřebí k provedení klíčových strategií. Provozovatel SIPS případně poskytne příslušným orgánům informace nezbytné pro účely plánování řešení problémů. Plán ozdravných postupů a plán na řádné ukončení činnosti provozovatel SIPS alespoň jednou ročně přezkoumá.

Článek 6

Úvěrové riziko

1.   Provozovatel SIPS zavede spolehlivý rámec pro měření, sledování a řízení svých úvěrových expozic vůči účastníkům a úvěrových expozic mezi účastníky, které vznikly z platebních, zúčtovacích a vypořádacích postupů v rámci systému SIPS.

2.   Provozovatel SIPS identifikuje veškeré zdroje úvěrového rizika. Měření a sledování úvěrových expozic probíhá v průběhu dne za použití včasných informací a vhodných nástrojů pro řízení rizik.

3.   Provozovatel SIPS (včetně provozovatele, který provozuje systém s odloženým netto vypořádáním se zárukou vypořádání), kterému během operací systému SIPS vznikne úvěrová expozice vůči jeho účastníkům, pokryje své úvěrové expozice vůči jednotlivým účastníkům pomocí zajištění, záručních fondů, kapitálu (po odečtení částky určené k pokrytí obecného podnikatelského rizika) nebo jiných srovnatelných finančních zdrojů.

4.   Provozovatel SIPS, včetně provozovatele, který provozuje systém s odloženým netto vypořádáním bez záruky vypořádání, avšak kde účastníci mají úvěrové expozice z důvodu platebních, zúčtovacích nebo vypořádacích postupů v rámci systému SIPS, zavede pravidla či smluvní ujednání s těmito účastníky. Pravidla či smluvní ujednání zajistí, aby účastníci poskytli dostatečné zdroje ve smyslu odstavce 3 k pokrytí úvěrových expozic, které vznikly z platebních, zúčtovacích a vypořádacích postupů v rámci systému SIPS, ve vztahu k dvěma účastníkům, kteří spolu se svými přidruženými společnostmi mají největší celkovou úvěrovou expozici.

5.   Provozovatel SIPS zavede pravidla a postupy k řešení ztrát, které přímo vznikly z důvodu selhání jednoho či více účastníků, pokud se týká plnění jejich povinností vůči systému SIPS. Tato pravidla a postupy řeší rozdělení případných nekrytých ztrát včetně splacení peněžních prostředků, které si provozovatel SIPS případně půjčí od poskytovatelů likvidity. Zahrnují pravidla a postupy provozovatele SIPS pro doplnění finančních zdrojů, které systém SIPS použil v průběhu stresové události, na výši stanovenou v odstavci 3.

Článek 7

Zajištění

1.   Provozovatel SIPS přijme jako zajištění pouze tato aktiva: a) hotovost a b) aktiva s nízkým úvěrovým a tržním rizikem a rizikem likvidity, tj. aktiva, u kterých může provozovatel SIPS příslušnému orgánu na základě dostatečného interního posouzení prokázat, že splňují všechny tyto podmínky:

| i) | byla vydána emitentem s nízkým úvěrovým rizikem; |
| --- | --- |

i)

byla vydána emitentem s nízkým úvěrovým rizikem;

| ii) | jsou volně převoditelná bez jakéhokoli právního omezení či nároků třetích osob; |
| --- | --- |

ii)

jsou volně převoditelná bez jakéhokoli právního omezení či nároků třetích osob;

| iii) | jsou denominována v měně, jejíž rizika jsou řízena provozovatelem SIPS; |
| --- | --- |

iii)

jsou denominována v měně, jejíž rizika jsou řízena provozovatelem SIPS;

| iv) | mají spolehlivé údaje o ceně, jež jsou pravidelně zveřejňovány; |
| --- | --- |

iv)

mají spolehlivé údaje o ceně, jež jsou pravidelně zveřejňovány;

| v) | nejsou jinak vystavena podstatnému riziku pozitivní korelace; |
| --- | --- |

v)

nejsou jinak vystavena podstatnému riziku pozitivní korelace;

| vi) | nejsou vydána účastníkem, který poskytuje zajištění, ani subjektem, který je součástí stejné skupiny jako účastník, s výjimkou krytých dluhopisů a pouze pokud jsou aktiva v souboru zajišťovacích aktiv vhodně oddělena v rámci spolehlivého právního rámce a pokud splňují požadavky vymezené v bodech i) až v). |
| --- | --- |

vi)

nejsou vydána účastníkem, který poskytuje zajištění, ani subjektem, který je součástí stejné skupiny jako účastník, s výjimkou krytých dluhopisů a pouze pokud jsou aktiva v souboru zajišťovacích aktiv vhodně oddělena v rámci spolehlivého právního rámce a pokud splňují požadavky vymezené v bodech i) až v).

Při provádění interního posouzení podle bodů i) až vi) provozovatel SIPS vymezí, zdokumentuje a použije objektivní metodiku.

2.   Provozovatel SIPS zavede a provede zásady a postupy ke sledování úvěrové kvality, tržní likvidity a cenové volatility všech aktiv přijatých jako zajištění. Provozovatel SIPS pravidelně, a to nejméně jednou ročně, sleduje přiměřenost svých zásad a postupů oceňování. Tento přezkum provede rovněž při každé podstatné změně, která má vliv na expozici systému SIPS vůči rizikům. Provozovatel SIPS provede ocenění zajištění podle tržní hodnoty nejméně jednou denně.

3.   Provozovatel SIPS zavede stabilní a konzervativní srážky a nejméně jednou ročně je prověří a zohlední stresové tržní podmínky. Postupy pro uplatňování srážek nejméně jednou ročně ověřují zaměstnanci, kteří nevytvářejí a nepoužívají postupy pro uplatňování srážek.

4.   Provozovatel SIPS přijme opatření s cílem předejít koncentrované držbě určitých aktiv, pokud by to podstatně ovlivnilo schopnost rychle tato aktiva likvidovat bez podstatného nepříznivého dopadu na jejich cenu.

5.   Provozovatel SIPS, který přijímá přeshraniční zajištění, identifikuje a zmírňuje rizika spojená s jeho přeshraničním používáním a zajistí, aby přeshraniční zajištění mohlo být používáno včas.

6.   Provozovatel SIPS používá účinný a provozně flexibilní systém pro řízení zajištění.

7.   Odstavec 1 se nevztahuje na SIPS Eurosystému.

Článek 8

Riziko likvidity

1.   Provozovatel SIPS zavede komplexní rámec pro řízení rizik likvidity, jež představují účastníci systému SIPS, zúčtovací banky, nostro agenti, uschovatelské banky, poskytovatelé likvidity a jiné příslušné subjekty.

2.   Provozovatel SIPS zavede provozní a analytické nástroje, které umožňují průběžně a včas identifikovat, měřit a sledovat zúčtovací a peněžní toky včetně používání vnitrodenní likvidity.

3.   Provozovatel SIPS vždy má nebo zajistí, aby účastníci vždy měli dostatečné likvidní zdroje ve všech měnách, s nimiž pracuje, s cílem v širokém okruhu možných stresových scénářů umožnit zúčtování platebních závazků ve stejný den. Je-li to vhodné, zahrnuje takové zúčtování vnitrodenní či vícedenní zúčtování. Stresové scénáře zahrnují: a) selhání účastníka, který má spolu se svými přidruženými subjekty největší souhrnný platební závazek, za mimořádných, ale možných tržních podmínek; a b) jiné scénáře podle odstavce 11.

4.   Provozovatel SIPS, který provádí zúčtování jednostranných plateb v eurech, má nebo zajistí, aby účastníci měli likvidní zdroje v souladu s odstavcem 3, s cílem umožnit včasné zúčtování platebních závazků v případě selhání účastníka, který má spolu se svými přidruženými subjekty největší souhrnný platební závazek ve smyslu odst. 3 písm. a), a to jedním z těchto způsobů:

| a) | v hotovosti u Eurosystému, nebo |
| --- | --- |

a)

v hotovosti u Eurosystému, nebo

| b) | ve způsobilém zajištění ve smyslu rámce Eurosystému pro zajištění, který je vymezen v obecných zásadách ECB/2011/14 ze dne 20. září 2011 o nástrojích a postupech měnové politiky Eurosystému (5), zejména pokud má provozovatel SIPS přístup ke stálým facilitám Eurosystému. |
| --- | --- |

b)

ve způsobilém zajištění ve smyslu rámce Eurosystému pro zajištění, který je vymezen v obecných zásadách ECB/2011/14 ze dne 20. září 2011 o nástrojích a postupech měnové politiky Eurosystému (5), zejména pokud má provozovatel SIPS přístup ke stálým facilitám Eurosystému.

5.   Provozovatel SIPS, který provádí zúčtování jednostranných plateb v eurech, má nebo zajistí, aby účastníci měli dodatečné likvidní zdroje v souladu s odst. 3 písm. b), a to některým ze způsobů vymezených v odstavci 4, nebo u důvěryhodné obchodní banky ve formě jednoho či více těchto nástrojů:

| a) | závazné úvěrové linky; |
| --- | --- |

a)

závazné úvěrové linky;

| b) | závazné devizové swapy; |
| --- | --- |

b)

závazné devizové swapy;

| c) | závazné repo obchody; |
| --- | --- |

c)

závazné repo obchody;

| d) | aktiva ve smyslu čl. 7 odst. 1, která jsou v držení uschovatele; |
| --- | --- |

d)

aktiva ve smyslu čl. 7 odst. 1, která jsou v držení uschovatele;

| e) | investice, které jsou snadno dostupné a převoditelné na peníze s předjednanými ujednáními týkajícími se financování, v jejichž případě může provozovatel SIPS příslušnému orgánu na základě dostatečného interního posouzení prokázat, že tato ujednání týkající se financování jsou vysoce spolehlivá, a to i za mimořádných, ale možných tržních podmínek. |
| --- | --- |

e)

investice, které jsou snadno dostupné a převoditelné na peníze s předjednanými ujednáními týkajícími se financování, v jejichž případě může provozovatel SIPS příslušnému orgánu na základě dostatečného interního posouzení prokázat, že tato ujednání týkající se financování jsou vysoce spolehlivá, a to i za mimořádných, ale možných tržních podmínek.

Provozovatel SIPS bude připraven na to, aby příslušnému orgánu na základě dostatečného interního posouzení prokázal, že daná obchodní banka je důvěryhodná.

6.   Provozovatel SIPS, který provádí zúčtování dvoustranných plateb nebo jednostranných plateb v měnách jiných než euro, má nebo zajistí, aby účastníci měli likvidní zdroje v souladu s odstavcem 3, a to některým ze způsobů vymezených v odstavci 5.

7.   Pokud provozovatel SIPS doplní zdroje uvedené v odstavci 3 jinými aktivy, jsou tato aktiva po selhání pravděpodobně obchodovatelná nebo přijatelná jako zajištění (např. pro úvěrové linky, swapy nebo repo operace) v jednotlivém případě, i když to nelze spolehlivě předem sjednat či zaručit za mimořádných, ale možných tržních podmínek. Pokud účastník doplní zdroje uvedené v odstavci 3 jinými aktivy, provozovatel SIPS zajistí, aby tato jiná aktiva splňovala požadavky uvedené v první větě. Předpokládá se, že aktiva jsou pravděpodobně obchodovatelná nebo přijatelná jako zajištění, pokud provozovatel SIPS zohlednil pravidla a postupy příslušné centrální banky týkající se způsobilosti zajištění.

8.   Provozovatel SIPS nepředpokládá, že bude k dispozici nouzový úvěr od centrální banky.

9.   Provozovatel SIPS provede hloubkovou kontrolu s cílem ověřit, že každý poskytovatel likvidních zdrojů systému SIPS ve smyslu odstavce 3: a) má dostatečné a aktuální informace k pochopení a řízení svých rizik likvidity spojených s poskytováním hotovosti nebo aktiv a b) je schopen poskytnout požadovanou hotovost nebo aktiva. Provozovatel SIPS nejméně jednou ročně přezkoumá, jak plní svou povinnost provádět hloubkovou kontrolu. Jako poskytovatele likvidity lze akceptovat pouze subjekty, které mají přístup k úvěru od emisní centrální banky. Provozovatel SIPS pravidelně testuje své postupy pro přístup k likvidním zdrojům systému SIPS.

10.   Je-li to možné, provozovatel SIPS, který má přístup k účtům, platebním službám nebo službám v oblasti cenných papírů, jež jsou poskytovány centrální bankou, těchto služeb využívá.

11.   Provozovatel SIPS pomocí důkladných zátěžových testů určí, kolik hotovosti a jiných aktiv je třeba ke splnění požadavků podle odstavců 3 a 4. Tuto částku pravidelně přezkoumává mimo jiné tím, že zváží celou řadu možných scénářů včetně:

| a) | nejvyšší historické volatility cen shora uvedených aktiv; |
| --- | --- |

a)

nejvyšší historické volatility cen shora uvedených aktiv;

| b) | změn jiných tržních faktorů včetně činitelů určujících ceny a výnosových křivek; |
| --- | --- |

b)

změn jiných tržních faktorů včetně činitelů určujících ceny a výnosových křivek;

| c) | selhání jednoho či více účastníků ve stejný den a v různých následujících dnech; |
| --- | --- |

c)

selhání jednoho či více účastníků ve stejný den a v různých následujících dnech;

| d) | současných tlaků na trhu financování a na trhu aktiv; |
| --- | --- |

d)

současných tlaků na trhu financování a na trhu aktiv;

| e) | škály stresových scénářů budoucího vývoje v různých mimořádných, ale možných tržních podmínkách. |
| --- | --- |

e)

škály stresových scénářů budoucího vývoje v různých mimořádných, ale možných tržních podmínkách.

Tyto scénáře zohlední rovněž koncepci a provoz systému SIPS; přezkoumají všechny subjekty, které by mohly představovat podstatné riziko likvidity pro systém SIPS, a to včetně zúčtovacích bank, nostro agentů, uschovatelských bank, poskytovatelů likvidity a propojených infrastruktur finančního trhu; a je-li to vhodné, pokryjí období více dnů.

12.   Provozovatel SIPS ve formě dokumentu uvede důvody pro držbu určité výše hotovosti a jiných aktiv držených provozovatelem SIPS nebo účastníky, jakož i zavede vhodná opatření pro správu a řízení této výše hotovosti a jiných aktiv. Zavede jednoznačné postupy pro ohlašování výsledků svých zátěžových testů radě. Použije tyto výsledky k hodnocení vhodnosti a k provedení úprav svého rámce pro řízení rizika likvidity.

13.   Provozovatel SIPS zavede jednoznačná pravidla a postupy, jež umožní, aby systém SIPS po selhání jednoho či více účastníků tohoto systému SIPS prováděl zúčtování platebních závazků ve stejný den, popřípadě jejich včasné vnitrodenní a vícedenní zúčtování. Tato pravidla a postupy:

| a) | řeší nepředvídaný a případně nekrytý nedostatek likvidity; |
| --- | --- |

a)

řeší nepředvídaný a případně nekrytý nedostatek likvidity;

| b) | mají za cíl zamezit zrušení, odvolání či zpoždění zúčtování platebních závazků ve stejný den; |
| --- | --- |

b)

mají za cíl zamezit zrušení, odvolání či zpoždění zúčtování platebních závazků ve stejný den;

| c) | uvádějí, jak doplnit hotovost a ostatní aktiva, která systém SIPS použil v průběhu stresové události, na výši stanovenou v odstavcích 3 až 5. |
| --- | --- |

c)

uvádějí, jak doplnit hotovost a ostatní aktiva, která systém SIPS použil v průběhu stresové události, na výši stanovenou v odstavcích 3 až 5.

Článek 9

Konečné zúčtování

Provozovatel SIPS zavede pravidla a postupy, které umožní, aby ke konečnému zúčtování docházelo nejpozději na konci určeného dne zúčtování.

Článek 10

Zúčtování v penězích

1.   Provozovatel SIPS, který provádí zúčtování jednostranných plateb v eurech, zajistí, aby ke konečnému zúčtování docházelo v penězích centrální banky.

2.   Provozovatel SIPS, který provádí zúčtování dvoustranných plateb nebo jednostranných plateb v měnách jiných než euro, zajistí, aby ke konečnému zúčtování docházelo v penězích centrální banky, je-li to proveditelné a jsou-li k dispozici.

3.   Nejsou-li použity peníze centrální banky, provozovatel SIPS zajistí, aby k zúčtování v penězích docházelo za použití zúčtovacích aktiv s malým nebo žádným úvěrovým rizikem či rizikem likvidity.

4.   Dochází-li k zúčtování v penězích obchodní banky, provozovatel SIPS sleduje, řídí a omezuje úvěrové riziko a riziko likvidity, jež vznikají z důvodu zapojení obchodních zúčtovacích bank. Provozovatel SIPS pro své zúčtovací banky zejména zavede přísná kritéria, která mimo jiné zohlední regulaci zúčtovacích bank, dohled nad nimi, jejich důvěryhodnost, kapitalizaci, přístup k likviditě a provozní spolehlivost, a dodržování těchto kritérií sleduje. Provozovatel SIPS rovněž sleduje a řídí koncentraci úvěrové expozice a expozice likvidity vůči obchodním zúčtovacím bankám systému SIPS.

5.   Pokud provozovatel SIPS provádí zúčtování v penězích ve svém účetnictví, minimalizuje a přísně kontroluje své úvěrové riziko a riziko likvidity.

6.   Dochází-li k zúčtování v penězích obchodní banky, stanoví právní ujednání mezi provozovatelem SIPS a obchodní zúčtovací bankou jednoznačně:

| a) | kdy se očekává, že dojde k převodům v účetnictví jednotlivých zúčtovacích bank; |
| --- | --- |

a)

kdy se očekává, že dojde k převodům v účetnictví jednotlivých zúčtovacích bank;

| b) | že jakmile k převodům dojde, jsou konečné; |
| --- | --- |

b)

že jakmile k převodům dojde, jsou konečné;

| c) | že obdržené peněžní prostředky budou převoditelné, jakmile to bude možné, nejpozději však do konce dne. |
| --- | --- |

c)

že obdržené peněžní prostředky budou převoditelné, jakmile to bude možné, nejpozději však do konce dne.

Článek 11

Placení proti placení

Provozovatel SIPS, který používá mechanismus placení proti placení, eliminuje hlavní riziko tím, že zajistí, aby ke konečnému zúčtování jednoho závazku docházelo pouze tehdy, pokud dochází i ke konečnému zúčtování spojeného závazku. Tímto pravidlem je třeba se řídit bez ohledu na to, zda k zúčtování dochází v hrubé či čisté výši a kdy nastává neodvolatelnost.

Článek 12

Pravidla a postupy v případě selhání účastníka

1.   Provozovatel SIPS v pravidlech a postupech pro systém SIPS zavede definici selhání účastníka, která obsahuje alespoň situaci, kdy účastník není schopen plnit své splatné finanční závazky mimo jiné z provozních důvodů, v důsledku neplnění smlouvy nebo zahájení úpadkového řízení vůči účastníkovi. Provozovatel SIPS rozlišuje mezi automatickým selháním a selháním na základě uvážení. V případě selhání na základě uvážení provozovatel SIPS upřesní, kterému subjektu je dána možnost uvážení. Tuto definici nejméně jednou ročně přezkoumává.

2.   Provozovatel SIPS má pravidla a postupy pro případ selhání, jež mu umožňují pokračovat v plnění svých závazků v případě selhání účastníka a jež řeší doplnění zdrojů po selhání. Pravidla a postupy vymezují minimálně všechny tyto skutečnosti:

| a) | opatření, která může provozovatel SIPS přijmout, dojde-li k selhání; |
| --- | --- |

a)

opatření, která může provozovatel SIPS přijmout, dojde-li k selhání;

| b) | zda se jedná o opatření automatická nebo na základě uvážení a způsob, jak lze uvážení vykonat; |
| --- | --- |

b)

zda se jedná o opatření automatická nebo na základě uvážení a způsob, jak lze uvážení vykonat;

| c) | možné změny běžných zúčtovacích postupů provozovatele SIPS s cílem zajistit včasné zúčtování; |
| --- | --- |

c)

možné změny běžných zúčtovacích postupů provozovatele SIPS s cílem zajistit včasné zúčtování;

| d) | správu plateb v různých fázích zpracování; |
| --- | --- |

d)

správu plateb v různých fázích zpracování;

| e) | možné pořadí přijímaných opatření; |
| --- | --- |

e)

možné pořadí přijímaných opatření;

| f) | úlohu, povinnosti a odpovědnost příslušných stran včetně účastníků, u nichž nedošlo k selhání; |
| --- | --- |

f)

úlohu, povinnosti a odpovědnost příslušných stran včetně účastníků, u nichž nedošlo k selhání;

| g) | jiné mechanismy, které mají být aktivovány s cílem omezit dopad selhání. |
| --- | --- |

g)

jiné mechanismy, které mají být aktivovány s cílem omezit dopad selhání.

3.   Provozovatel SIPS je připraven k provedení pravidel a postupů pro případ selhání včetně všech vhodných postupů na základě uvážení, které jsou zakotveny v těchto pravidlech. Provozovatel SIPS mimo jiné zajistí, že: a) má provozní kapacitu včetně dostatečného počtu dobře školených zaměstnanců k včasnému provedení postupů vymezených v odstavci 2; a b) pravidla a postupy systému SIPS řeší potřebu v oblasti dokumentace, informací a komunikace a je-li zapojena více než jedna infrastruktura finančního trhu nebo orgán, koordinaci.

4.   Provozovatel SIPS zveřejní klíčové aspekty pravidel a postupů vymezených v odstavci 2 včetně minimálně všech těchto skutečností:

| a) | okolností, za nichž budou přijata opatření; |
| --- | --- |

a)

okolností, za nichž budou přijata opatření;

| b) | toho, kdo opatření přijímá; |
| --- | --- |

b)

toho, kdo opatření přijímá;

| c) | rozsahu opatření, která jsou přijímána; |
| --- | --- |

c)

rozsahu opatření, která jsou přijímána;

| d) | mechanismů pro řešení závazků provozovatele SIPS vůči účastníkům, u nichž nedošlo k selhání. |
| --- | --- |

d)

mechanismů pro řešení závazků provozovatele SIPS vůči účastníkům, u nichž nedošlo k selhání.

5.   Provozovatel SIPS testuje a přezkoumává pravidla a postupy systému SIPS vymezené v odstavci 2 nejméně jednou ročně nebo po jakékoli podstatné změně systému SIPS, která má vliv na tato pravidla a postupy. Provozovatel SIPS do tohoto testování a přezkumu zapojí účastníky SIPS a příslušné zúčastněné strany.

Článek 13

Obecné podnikatelské riziko

1.   Provozovatel SIPS zavede spolehlivé systémy řízení a kontroly s cílem identifikovat, sledovat a řídit obecné riziko podnikání včetně ztrát v důsledku špatného provádění obchodní strategie, záporných hotovostních toků nebo nečekaných a nadměrně vysokých provozních výdajů.

2.   Provozovatel SIPS drží likvidní čistá aktiva, která jsou financována z kapitálu, např. kmenových akcií, zveřejněných fondů nebo jiného nerozděleného zisku, aby pokud u něj dojde k obecným ztrátám z podnikání, mohl i nadále pokračovat v provozu a poskytování služeb jako trvající podnik. Výše těchto aktiv se určí podle obecného podnikatelského rizikového profilu provozovatele SIPS a délky doby, jež je třeba k ozdravení nebo řádnému ukončení jeho kritických operací a služeb, pokud je takové opatření přijato.

3.   Provozovatel SIPS udržuje funkční plán ozdravných opatření nebo – s výjimkou systému SIPS Eurosystému – plán na řádné ukončení činnosti.

4.   Provozovatel SIPS drží dostatečná likvidní čistá aktiva, která jsou financována z kapitálu, za účelem provedení plánu uvedeného v odstavci 3. Provozovatel SIPS minimálně drží likvidní čistá aktiva, která jsou financována z kapitálu, jejichž hodnota je rovna výši běžných provozních výdajů za nejméně šest měsíců. Tato aktiva doplňují zdroje držené za účelem pokrytí selhání účastníka nebo jiných rizik na základě článků 6 a 8. Lze zahrnout i kapitál držený podle mezinárodních kapitálových standardů založených na riziku s cílem zamezit zdvojení kapitálových požadavků.

5.   Aktiva držená za účelem pokrytí obecného rizika podnikání musí být dostatečně likvidní a mít vysokou kvalitu, aby byla včas k dispozici. Provozovatel SIPS musí být schopen tato aktiva realizovat s malým nepříznivým dopadem na cenu (případně bez tohoto dopadu), aby mohl pokračovat v činnosti jako trvající podnik v případě, že u něj dojde k obecným ztrátám z podnikání.

6.   Provozovatel SIPS zavede funkční plán pro získání dodatečného kapitálu, pokud se jeho kapitál sníží na hodnotu uvedenou v odstavci 4 nebo pod tuto hodnotu. Plán se předloží radě ke schválení a každý rok se aktualizuje.

7.   Odstavce 2 a 4 až 6 neplatí pro systém SIPS Eurosystému.

Článek 14

Riziko úschovy a investiční riziko

1.   Provozovatel SIPS drží svá vlastní aktiva a aktiva účastníků u subjektů, které podléhají dohledu a regulaci (dále jen „uschovatelé“), jež mají účetní postupy, postupy při úschově a vnitřní kontroly, které plně chrání tato aktiva vůči riziku ztráty v případě úpadku, nedbalosti, podvodu, špatné správy nebo nedostatečného vedení záznamů na straně uschovatele nebo dalšího uschovatele.

2.   Provozovatel SIPS musí mít včas přístup ke svým aktivům a k aktivům poskytnutým účastníky.

3.   Provozovatel SIPS hodnotí své expozice vůči uschovatelským bankám a těmto expozicím rozumí s ohledem na úplný rozsah svých vztahů s každou z těchto bank.

4.   Provozovatel SIPS zavede investiční strategii, která je v souladu s celkovou strategií pro řízení rizik a je plně zpřístupněna účastníkům. Investiční strategii přezkoumá nejméně jednou ročně.

5.   Investice provozovatele SIPS v rámci jeho investiční strategie jsou zajištěny vysoce kvalitními dlužníky nebo se jedná o pohledávky za takovými dlužníky. Provozovatel SIPS vymezí kritéria pro vysoce kvalitní dlužníky. Investice jsou investicemi do nástrojů s minimálním úvěrovým a tržním rizikem a rizikem likvidity.

6.   Odstavce 3 až 5 neplatí pro systém SIPS Eurosystému.

Článek 15

Operační riziko

1.   Provozovatel SIPS zavede spolehlivý rámec s vhodnými systémy, postupy, přístupy a kontrolami s cílem identifikovat, sledovat a řídit provozní riziko.

2.   Provozovatel SIPS zavede cíle týkající se úrovně služeb a provozní spolehlivosti, jakož i postupy k dosažení těchto cílů. Tyto cíle a postupy nejméně jednou ročně přezkoumá.

3.   Provozovatel SIPS zajistí, aby systém SIPS měl vždy rozšiřitelnou kapacitu, aby se dokázal vypořádat se zvýšením objemů plateb, k němuž dojde v důsledku stresových událostí, a aby mohl dosahovat svých cílů týkajících se úrovně služeb.

4.   Provozovatel SIPS zavede komplexní přístupy v oblasti fyzické bezpečnosti a bezpečnosti informací, které umožní v dostatečné míře identifikovat, hodnotit a řešit veškeré možné zranitelnosti a hrozby. Tyto přístupy alespoň jednou ročně přezkoumá.

5.   Provozovatel SIPS zavede plán zachování provozu, který řeší výskyt událostí, které představují významné riziko spočívající v přerušení provozu systému SIPS. Plán obsahuje využití jiného místa a je koncipován tak, aby bylo zajištěno, že kritické informační technologické systémy jsou schopny obnovit provoz do dvou hodin po výskytu těchto událostí. Plán je koncipován tak, aby systém SIPS byl vždy schopen provést zúčtování všech splatných plateb do konce obchodního dne, kdy došlo k výskytu poruchy. Provozovatel SIPS plán nejméně jednou ročně testuje a přezkoumá.

6.   Provozovatel SIPS určí rozhodné účastníky na základě objemů a hodnot plateb a na základě jejich možného vlivu na ostatní účastníky a systém SIPS jako celek v případě významného provozního problému na straně těchto účastníků.

7.   Provozovatel SIPS identifikuje, sleduje a řídí rizika, která mohou rozhodní účastníci, jiné infrastruktury finančního trhu a poskytovatelé služeb a infrastruktur představovat pro operace systému SIPS.

Článek 16

Kritéria pro přístup a účast

1.   Provozovatel SIPS zavede a zveřejní nediskriminační kritéria pro přístup ke službám systému SIPS a účast na těchto službách pro přímé, případně nepřímé účastníky a pro jiné infrastruktury finančního trhu. Tato kritéria alespoň jednou ročně přezkoumá.

2.   Kritéria pro přístup a účast podle odstavce 1 budou odůvodněna, pokud se týká bezpečnosti a účinnosti systému SIPS a trhů, kterým slouží, a budou přizpůsobena a nastavena přiměřeně specifickým rizikům systému SIPS. V souladu se zásadou přiměřenosti stanoví provozovatel SIPS požadavky, které omezují přístup v co nejmenším možném rozsahu. Pokud provozovatel SIPS určitému subjektu odepře přístup, písemně tento postup na základě komplexní analýzy rizik odůvodní.

3.   Provozovatel SIPS průběžně monitoruje to, jak účastníci splňují kritéria pro přístup a účast v systému SIPS. Zavede a zveřejní nediskriminační postupy k řešení pozastavení nebo řádného ukončení účastníkova práva na účast v systému SIPS, pokud účastník nesplňuje kritéria pro přístup a účast. Tyto postupy nejméně jednou ročně přezkoumá.

Článek 17

Systém zprostředkované účasti

1.   Pro účely řízení rizik provozovatel SIPS zajistí, aby mu pravidla, postupy a smluvní ujednání systému SIPS umožňovala shromažďovat informace o nepřímé účasti s cílem identifikovat, sledovat a řídit všechna podstatná rizika, která pro systém SIPS z účasti vyplývají. Tyto informace pokrývají nejméně tyto skutečnosti:

| a) | poměr činností, které přímí účastníci provádějí jménem nepřímých účastníků; |
| --- | --- |

a)

poměr činností, které přímí účastníci provádějí jménem nepřímých účastníků;

| b) | počet nepřímých účastníků, kteří provádějí zúčtování prostřednictvím jednotlivých přímých účastníků; |
| --- | --- |

b)

počet nepřímých účastníků, kteří provádějí zúčtování prostřednictvím jednotlivých přímých účastníků;

| c) | objem či hodnotu plateb v systému SIPS, které pocházejí od jednotlivých nepřímých účastníků; |
| --- | --- |

c)

objem či hodnotu plateb v systému SIPS, které pocházejí od jednotlivých nepřímých účastníků;

| d) | objem či hodnotu plateb uvedených v bodě c) v poměru k objemu či hodnotě plateb přímého účastníka, jehož prostřednictvím má nepřímý účastník přístup do systému SIPS. |
| --- | --- |

d)

objem či hodnotu plateb uvedených v bodě c) v poměru k objemu či hodnotě plateb přímého účastníka, jehož prostřednictvím má nepřímý účastník přístup do systému SIPS.

2.   Provozovatel SIPS identifikuje podstatnou závislost přímých a nepřímých účastníků, která může mít vliv na systém SIPS.

3.   S cílem řídit uvedená rizika identifikuje provozovatel SIPS nepřímé účastníky, kteří představují podstatné riziko pro systém SIPS a přímé účastníky, jejichž prostřednictvím mají přístup do systému SIPS.

4.   Provozovatel SIPS alespoň jednou ročně přezkoumá rizika, která vyplývají ze systému zprostředkované účasti. S cílem zajistit řádné řízení rizik přijme v případě potřeby opatření ke zmírnění těchto rizik.

Článek 18

Účinnost a efektivita

1.   Provozovatel SIPS zavede postup ke zjišťování a plnění potřeb trhů, jimž systém SIPS slouží, zejména pokud se týká:

| a) | výběru systému zúčtování a vypořádání; |
| --- | --- |

a)

výběru systému zúčtování a vypořádání;

| b) | provozní struktury; |
| --- | --- |

b)

provozní struktury;

| c) | rozsahu produktů, které jsou předmětem zúčtování nebo vypořádání; |
| --- | --- |

c)

rozsahu produktů, které jsou předmětem zúčtování nebo vypořádání;

| d) | použití technologie a postupů. |
| --- | --- |

d)

použití technologie a postupů.

2.   Provozovatel SIPS má jednoznačně vymezené cíle, které jsou měřitelné a dosažitelné, např. v oblasti minimální úrovně služeb, očekávání v oblasti řízení rizik a obchodních priorit.

3.   Provozovatel SIPS zavede mechanismy pro pravidelný (alespoň jednou ročně) přezkum požadavků vymezených v odstavcích 1 a 2.

Článek 19

Postupy a standardy v oblasti komunikace

S cílem umožnit účinné provádění plateb, zúčtování, vypořádání a záznamů používá provozovatel SIPS příslušné mezinárodně uznávané postupy a standardy v oblasti komunikace, případně se těmto postupům a standardům přizpůsobí.

Článek 20

Zveřejnění pravidel, klíčových postupů a tržních údajů

1.   Provozovatel SIPS přijme jednoznačná a komplexní pravidla a postupy, která v celém rozsahu zpřístupní účastníkům. Příslušná pravidla a klíčové postupy budou rovněž zveřejněny.

2.   Provozovatel SIPS zveřejní jednoznačný popis koncepce a operací systému, jakož i práva a povinnosti provozovatele SIPS a účastníků, aby účastníci mohli posoudit rizika, kterým by byli při účasti v systému SIPS vystaveni.

3.   Provozovatel SIPS poskytne veškerou nezbytnou a přiměřenou dokumentaci a školení, aby účastníkům umožnil pochopit pravidla a postupy systému SIPS, jakož i rizika, kterým při účasti v systému SIPS čelí.

4.   Provozovatel SIPS zveřejní poplatky systému SIPS na úrovni jednotlivých služeb, které nabízí, jakož i slevovou politiku. Provozovatel SIPS pro účely srovnání poskytne jednoznačný popis zpoplatněných služeb.

5.   Provozovatel SIPS dokončí a zveřejní odpovědi na rámec pro zpřístupnění informací pro infrastruktury finančního trhu v rámci CPSS-IOSCO. Své odpovědi aktualizuje v návaznosti na podstatné změny systému nebo jeho prostředí, avšak nejméně jednou za dva roky. Provozovatel SIPS rovněž zpřístupní alespoň základní údaje o objemech a hodnotách transakcí.

Článek 21

Poskytování informací a dokumentů příslušnému orgánu

Příslušný orgán je oprávněn obdržet od provozovatele SIPS veškeré informace a dokumenty nezbytné k posouzení souladu s požadavky podle tohoto nařízení. Provozovatel SIPS sdělí příslušné konkrétní informace příslušnému orgánu.

Článek 22

Nápravná opatření

1.   Pokud provozovatel SIPS neplní toto nařízení, příslušný orgán:

| a) | informuje provozovatele SIPS o povaze takového neplnění a |
| --- | --- |

a)

informuje provozovatele SIPS o povaze takového neplnění a

| b) | dá provozovateli SIPS možnost se vyjádřit a poskytnout vysvětlení. |
| --- | --- |

b)

dá provozovateli SIPS možnost se vyjádřit a poskytnout vysvětlení.

2.   Na základě informací poskytnutých provozovatelem SIPS může příslušný orgán udělit provozovateli SIPS pokyn, aby provedl určité nápravné opatření s cílem napravit dané neplnění a/nebo zamezit jeho opakování.

3.   Příslušný orgán může ukládat nápravná opatření ihned, dojde-li k odůvodněnému závěru, že případ neplnění je natolik závažný, že vyžaduje okamžitý zásah.

4.   Příslušný orgán o všech nápravných opatřeních uložených provozovateli SIPS okamžitě informuje ECB.

5.   Nápravná opatření mohou být ukládána nezávisle nebo souběžně se sankcemi v souladu s nařízením Rady (ES) č. 2532/98 ze dne 23. listopadu 1998 o pravomoci Evropské centrální banky uvalovat sankce (6).

Článek 23

Sankce

V případě porušení tohoto nařízení ECB uloží sankce v souladu s nařízením (ES) č. 2532/98 a nařízením Evropské centrální banky (ES) č. 2157/1999 o pravomoci Evropské centrální banky uvalovat sankce (ECB/1999/4) (7). ECB zveřejní oznámení o metodice pro výpočet výše sankcí.

Článek 24

Přezkum

Rada guvernérů přezkoumá obecné použití tohoto nařízení nejpozději do dvou let od jeho vstupu v platnost a poté každé dva roky, a posoudí, zda je třeba jej změnit.

Článek 25

Závěrečná ustanovení

1.   Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

2.   Provozovatelé SIPS mají ke splnění povinností vymezených tímto nařízením jeden rok ode dne, kdy jim bylo oznámeno rozhodnutí Rady guvernérů podle čl. 1 odst. 2.

3.   Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 3. července 2014.

Za Radu guvernérů ECB

prezident ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  Dostupné na internetových stránkách Banky pro mezinárodní platby na adrese www.bis.org/publ/cpss43.pdf.

1

(2)  Dostupné na internetových stránkách Banky pro mezinárodní platby na adrese www.bis.org/publ/cpss101a.pdf.

2

(3)  Úř. věst. L 30, 30.1.2013, s. 1.

3

(4)  Úř. věst. L 166, 11.6.1998, s. 45.

4

(5)  Úř. věst. L 331, 14.12.2011, s. 1.

5

(6)  Úř. věst. L 318, 27.11.1998, s. 4.

6

(7)  Úř. věst. L 264, 12.10.1999, s. 21.

7

---

ROZHODNUTÍ

| 23.7.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 217/31 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 217/31

---

ROZHODNUTÍ RADY 2014/482/SZBP

ze dne 22. července 2014,

kterým se mění rozhodnutí 2012/392/SZBP o misi Evropské unie SBOP v Nigeru (EUCAP Sahel Niger)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 28, čl. 42 odst. 4 a čl. 43 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 16. července 2012 přijala Rada rozhodnutí 2012/392/SZBP (1), které pozbývá platnosti dne 15. července 2014. |
| --- | --- |

(1)

Dne 16. července 2012 přijala Rada rozhodnutí 2012/392/SZBP (1), které pozbývá platnosti dne 15. července 2014.

| (2) | Dne 28. října 2013 přijala Rada rozhodnutí 2013/533/SZBP (2), které stanoví finanční referenční částku pro období do 15. července 2014. |
| --- | --- |

(2)

Dne 28. října 2013 přijala Rada rozhodnutí 2013/533/SZBP (2), které stanoví finanční referenční částku pro období do 15. července 2014.

| (3) | Dne 28. března 2014 doporučil Politický a bezpečnostní výbor v souladu se strategickým přezkumem prodloužit misi Evropské unie SBOP v Nigeru (EUCAP Sahel Niger) o období dvou let. |
| --- | --- |

(3)

Dne 28. března 2014 doporučil Politický a bezpečnostní výbor v souladu se strategickým přezkumem prodloužit misi Evropské unie SBOP v Nigeru (EUCAP Sahel Niger) o období dvou let.

| (4) | Dne 2. května 2014 obdržela vysoká představitelka Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoká představitelka“) od nigerských orgánů dopis vyjadřující podporu prodloužení mise EUCAP Sahel Niger o dva roky. |
| --- | --- |

(4)

Dne 2. května 2014 obdržela vysoká představitelka Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoká představitelka“) od nigerských orgánů dopis vyjadřující podporu prodloužení mise EUCAP Sahel Niger o dva roky.

| (5) | Mise EUCAP Sahel Niger bude probíhat za situace, která se může zhoršit a která by mohla ohrozit dosažení cílů vnější činnosti Unie stanovených v článku 21 Smlouvy o Evropské unii, |
| --- | --- |

(5)

Mise EUCAP Sahel Niger bude probíhat za situace, která se může zhoršit a která by mohla ohrozit dosažení cílů vnější činnosti Unie stanovených v článku 21 Smlouvy o Evropské unii,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Rozhodnutí 2012/392/SZBP se mění takto:

| 1) | Články 2 a 3 se nahrazují tímto:
  „Článek 2
  Cíle
  V rámci provádění strategie Evropské unie na podporu bezpečnosti a rozvoje v oblasti Sahelu je cílem mise EUCAP Sahel Niger umožnit nigerským orgánům vymezit a provádět jejich vlastní vnitrostátní bezpečnostní strategii. Cílem mise EUCAP Sahel Niger je rovněž přispívat k rozvoji integrovaného, multidisciplinárního, soudržného a udržitelného přístupu založeného na lidských právech, jejž budou různí nigerští aktéři v oblasti bezpečnosti uplatňovat při boji proti terorismu a organizované trestné činnosti.
  Článek 3
  Úkoly
  1.   Pro dosažení cílů stanovených v článku 2 mise EUCAP Sahel Niger:






  a) | je připravena podporovat vymezení a rozvoj nigerské bezpečnostní strategie a přitom nadále poskytuje poradenství a pomoc při provádění bezpečnostního rozměru nigerské strategie na podporu bezpečnosti a rozvoje na severu země; |
| --- | --- | --- |

1)

Články 2 a 3 se nahrazují tímto:

„Článek 2

Cíle

V rámci provádění strategie Evropské unie na podporu bezpečnosti a rozvoje v oblasti Sahelu je cílem mise EUCAP Sahel Niger umožnit nigerským orgánům vymezit a provádět jejich vlastní vnitrostátní bezpečnostní strategii. Cílem mise EUCAP Sahel Niger je rovněž přispívat k rozvoji integrovaného, multidisciplinárního, soudržného a udržitelného přístupu založeného na lidských právech, jejž budou různí nigerští aktéři v oblasti bezpečnosti uplatňovat při boji proti terorismu a organizované trestné činnosti.

Článek 3

Úkoly

1.   Pro dosažení cílů stanovených v článku 2 mise EUCAP Sahel Niger:

a)

je připravena podporovat vymezení a rozvoj nigerské bezpečnostní strategie a přitom nadále poskytuje poradenství a pomoc při provádění bezpečnostního rozměru nigerské strategie na podporu bezpečnosti a rozvoje na severu země;

| b) | usnadňuje koordinaci regionálních a mezinárodních projektů poskytujících Nigeru podporu v boji proti terorismu a organizované trestné činnosti; |
| --- | --- |

b)

usnadňuje koordinaci regionálních a mezinárodních projektů poskytujících Nigeru podporu v boji proti terorismu a organizované trestné činnosti;

| c) | upevňuje právní stát prostřednictvím rozvoje kapacit trestního vyšetřování a v této souvislosti připravuje a provádí vhodné programy odborné přípravy; |
| --- | --- |

c)

upevňuje právní stát prostřednictvím rozvoje kapacit trestního vyšetřování a v této souvislosti připravuje a provádí vhodné programy odborné přípravy;

| d) | podporuje rozvoj udržitelnosti nigerských bezpečnostních a obranných sil; |
| --- | --- |

d)

podporuje rozvoj udržitelnosti nigerských bezpečnostních a obranných sil;

| e) | přispívá k určování, plánování a provádění projektů v oblasti bezpečnosti. |
| --- | --- |

e)

přispívá k určování, plánování a provádění projektů v oblasti bezpečnosti.

2.   Mise EUCAP Sahel Niger se zaměří na činnosti uvedené v odstavci 1, jež přispějí ke zlepšení kontroly nad územím Nigeru, včetně činností koordinovaných s nigerskými ozbrojenými silami.

3.   Mise EUCAP Sahel Niger nevykonává žádné výkonné funkce.“

| 2) | Článek 4 se mění takto:






  a) | odstavec 3 se nahrazuje tímto:
  „3.   Struktura EUCAP Sahel Niger je tvořena v souladu s plánovacími dokumenty mise.“ |
| --- | --- | --- |

2)

Článek 4 se mění takto:

a)

odstavec 3 se nahrazuje tímto:

„3.   Struktura EUCAP Sahel Niger je tvořena v souladu s plánovacími dokumenty mise.“

| b) | odstavec 4 se zrušuje. |
| --- | --- |

b)

odstavec 4 se zrušuje.

| 3) | Článek 6 se mění takto:






  a) | vkládá se nový odstavec, který zní:
  „1a.   Vedoucí mise zastupuje misi EUCAP Sahel Niger v místě operace. Vedoucí mise může pověřit členy personálu mise EUCAP Sahel Niger řídícími úkoly v personálních a finančních záležitostech ve vztahu k členům personálu pod jeho odpovědností.“ |
| --- | --- | --- |

3)

Článek 6 se mění takto:

a)

vkládá se nový odstavec, který zní:

„1a.   Vedoucí mise zastupuje misi EUCAP Sahel Niger v místě operace. Vedoucí mise může pověřit členy personálu mise EUCAP Sahel Niger řídícími úkoly v personálních a finančních záležitostech ve vztahu k členům personálu pod jeho odpovědností.“

| b) | odstavec 3 se nahrazuje tímto:
  „3.   Vedoucí mise vydává pokyny pro veškerý personál mise EUCAP Sahel Niger, včetně podpůrného prvku v Bruselu, k zajištění účinného provádění mise v místě působení, zajišťuje její koordinaci a běžné řízení a řídí se strategickými pokyny civilního velitele operace.“ |
| --- | --- |

b)

odstavec 3 se nahrazuje tímto:

„3.   Vedoucí mise vydává pokyny pro veškerý personál mise EUCAP Sahel Niger, včetně podpůrného prvku v Bruselu, k zajištění účinného provádění mise v místě působení, zajišťuje její koordinaci a běžné řízení a řídí se strategickými pokyny civilního velitele operace.“

| c) | odstavce 4 a 8 se zrušují. |
| --- | --- |

c)

odstavce 4 a 8 se zrušují.

| 4) | V článku 7 se odstavec 4 nahrazuje tímto:
  „4.   Pracovní podmínky a práva a povinnosti mezinárodního a místního personálu jsou stanoveny ve smlouvách, jež budou uzavřeny mezi misí EUCAP Sahel Niger a dotyčnými členy personálu.“ |
| --- | --- |

4)

V článku 7 se odstavec 4 nahrazuje tímto:

„4.   Pracovní podmínky a práva a povinnosti mezinárodního a místního personálu jsou stanoveny ve smlouvách, jež budou uzavřeny mezi misí EUCAP Sahel Niger a dotyčnými členy personálu.“

| 5) | V článku 11 se odstavec 5 nahrazuje tímto:
  „5.   Vedoucí mise zajistí ochranu utajovaných informací EU v souladu s rozhodnutím Rady 2013/488/EU. (3)


  (3)  Rozhodnutím Rady 2013/488/EU ze dne 23. září 2013 o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU (Úř. věst. L 274, 15.10.2013, s. 1).“" |
| --- | --- |

5)

V článku 11 se odstavec 5 nahrazuje tímto:

„5.   Vedoucí mise zajistí ochranu utajovaných informací EU v souladu s rozhodnutím Rady 2013/488/EU. (3)

(3)  Rozhodnutím Rady 2013/488/EU ze dne 23. září 2013 o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU (Úř. věst. L 274, 15.10.2013, s. 1).“"

| 6) | Vkládá se nový článek, který zní:
  „Článek 12a
  Právní ustanovení
  V rozsahu nezbytném k provádění tohoto rozhodnutí je mise EUCAP Sahel Niger způsobilá k zadávání zakázek na služby a dodávky, uzavírání smluv a správních ujednání, zaměstnávání personálu, disponování s bankovními účty, nabývání a zcizování majetku, vyrovnávání svých závazků a k vystupování před soudem.“ |
| --- | --- |

6)

Vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 12a

Právní ustanovení

V rozsahu nezbytném k provádění tohoto rozhodnutí je mise EUCAP Sahel Niger způsobilá k zadávání zakázek na služby a dodávky, uzavírání smluv a správních ujednání, zaměstnávání personálu, disponování s bankovními účty, nabývání a zcizování majetku, vyrovnávání svých závazků a k vystupování před soudem.“

| 7) | Článek 13 se nahrazuje tímto:
  „Článek 13
  Finanční ustanovení
  1.   Finanční referenční částka určená na pokrytí výdajů týkajících se mise EUCAP Sahel Niger v období od 16. července 2012 do 31. října 2013 činí 8 700 000 EUR.
  Finanční referenční částka určená na pokrytí výdajů týkajících se mise EUCAP Sahel Niger v období od 1. listopadu 2013 do 15. července 2014 činí 6 500 000 EUR.
  Finanční referenční částka určená na pokrytí výdajů týkajících se mise EUCAP Sahel Niger v období od 16. července 2014 do 15. července 2015 činí 9 155 000 EUR.
  2.   Veškeré výdaje se spravují podle pravidel a postupů použitelných na souhrnný rozpočet Unie. Státním příslušníkům třetích států a hostitelské země je umožněno účastnit se nabídkových řízení. S výhradou schválení Komisí může mise EUCAP Sahel Niger uzavírat technická ujednání s členskými státy, hostitelskou zemí, zúčastněnými třetími státy a dalšími mezinárodními aktéry ohledně poskytování vybavení, služeb a prostor pro misi EUCAP Sahel Niger.
  3.   Mise EUCAP Sahel Niger odpovídá za plnění svého rozpočtu. Za tímto účelem podepíše smlouvu s Komisí.
  4.   Aniž je dotčena Dohoda mezi Evropskou unií a Nigerskou republikou o postavení mise Evropské unie SBOP v Nigeru (EUCAP Sahel Niger) (4), odpovídá mise EUCAP Sahel Niger za veškeré nároky a závazky vyplývající z provádění mandátu ode dne 16. července 2014, s výjimkou nároků souvisejících s vážným porušením povinností ze strany vedoucího mise, za něž nese odpovědnost vedoucí mise.
  5.   Prováděním finančních ujednání není dotčena linie velení stanovená v článcích 4, 5 a 6 ani operační požadavky mise EUCAP Sahel Niger, včetně slučitelnosti vybavení a interoperability jejích týmů.
  6.   Výdaje jsou způsobilé k financování ode dne 16. července 2012.

  (4)  Úř. věst. L 242, 11.9.2013, s. 2.“" |
| --- | --- |

7)

Článek 13 se nahrazuje tímto:

„Článek 13

Finanční ustanovení

1.   Finanční referenční částka určená na pokrytí výdajů týkajících se mise EUCAP Sahel Niger v období od 16. července 2012 do 31. října 2013 činí 8 700 000 EUR.

Finanční referenční částka určená na pokrytí výdajů týkajících se mise EUCAP Sahel Niger v období od 1. listopadu 2013 do 15. července 2014 činí 6 500 000 EUR.

Finanční referenční částka určená na pokrytí výdajů týkajících se mise EUCAP Sahel Niger v období od 16. července 2014 do 15. července 2015 činí 9 155 000 EUR.

2.   Veškeré výdaje se spravují podle pravidel a postupů použitelných na souhrnný rozpočet Unie. Státním příslušníkům třetích států a hostitelské země je umožněno účastnit se nabídkových řízení. S výhradou schválení Komisí může mise EUCAP Sahel Niger uzavírat technická ujednání s členskými státy, hostitelskou zemí, zúčastněnými třetími státy a dalšími mezinárodními aktéry ohledně poskytování vybavení, služeb a prostor pro misi EUCAP Sahel Niger.

3.   Mise EUCAP Sahel Niger odpovídá za plnění svého rozpočtu. Za tímto účelem podepíše smlouvu s Komisí.

4.   Aniž je dotčena Dohoda mezi Evropskou unií a Nigerskou republikou o postavení mise Evropské unie SBOP v Nigeru (EUCAP Sahel Niger) (4), odpovídá mise EUCAP Sahel Niger za veškeré nároky a závazky vyplývající z provádění mandátu ode dne 16. července 2014, s výjimkou nároků souvisejících s vážným porušením povinností ze strany vedoucího mise, za něž nese odpovědnost vedoucí mise.

5.   Prováděním finančních ujednání není dotčena linie velení stanovená v článcích 4, 5 a 6 ani operační požadavky mise EUCAP Sahel Niger, včetně slučitelnosti vybavení a interoperability jejích týmů.

6.   Výdaje jsou způsobilé k financování ode dne 16. července 2012.

(4)  Úř. věst. L 242, 11.9.2013, s. 2.“"

| 8) | Vkládá se nový článek, který zní:
  „Článek 13a
  Projektová skupina
  1.   Mise EUCAP Sahel Niger zahrnuje projektovou skupinu pro určování a provádění projektů. Mise EUCAP Sahel Niger podle potřeby usnadňuje realizaci projektů prováděných na vlastní odpovědnost členskými státy a třetími státy v oblastech souvisejících s misí EUCAP Sahel Niger a na podporu jejích cílů a poskytuje ohledně nich poradenství.
  2.   Mise EUCAP Sahel Niger je oprávněna používat k provádění projektů, které jsou považovány za projekty doplňující soudržným způsobem ostatní akce mise EUCAP Sahel Niger, finanční příspěvky členských států nebo třetích států, pokud je projekt:






  a) | uveden ve výkazu finančních dopadů tohoto rozhodnutí; nebo |
| --- | --- | --- |

8)

Vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 13a

Projektová skupina

1.   Mise EUCAP Sahel Niger zahrnuje projektovou skupinu pro určování a provádění projektů. Mise EUCAP Sahel Niger podle potřeby usnadňuje realizaci projektů prováděných na vlastní odpovědnost členskými státy a třetími státy v oblastech souvisejících s misí EUCAP Sahel Niger a na podporu jejích cílů a poskytuje ohledně nich poradenství.

2.   Mise EUCAP Sahel Niger je oprávněna používat k provádění projektů, které jsou považovány za projekty doplňující soudržným způsobem ostatní akce mise EUCAP Sahel Niger, finanční příspěvky členských států nebo třetích států, pokud je projekt:

a)

uveden ve výkazu finančních dopadů tohoto rozhodnutí; nebo

| b) | v průběhu trvání mandátu mise EUCAP Sahel Niger začleněn do výkazu finančních dopadů prostřednictvím jeho změny na žádost vedoucího mise. |
| --- | --- |

b)

v průběhu trvání mandátu mise EUCAP Sahel Niger začleněn do výkazu finančních dopadů prostřednictvím jeho změny na žádost vedoucího mise.

Mise EUCAP Sahel Niger uzavře s přispívajícími státy dohodu upravující zejména konkrétní postupy při reakci na případnou stížnost třetí strany ohledně škod vzniklých jednáním nebo opomenutím vedoucího mise při využívání finančních prostředků, které mu byly těmito státy zpřístupněny. Přispívající státy nemohou v žádném případě činit Unii nebo vysokého představitele odpovědnými za jednání nebo opomenutí mise EUCAP Sahel Niger při využívání finančních prostředků těchto států.

3.   Přijetí finančního příspěvku pro projektovou skupinu od třetích států schvaluje Politický a bezpečnostní výbor.“

| 9) | V článku 15 se slova „rozhodnutí 2011/292/EU“ nahrazují slovy „rozhodnutí 2013/488/EU“. |
| --- | --- |

9)

V článku 15 se slova „rozhodnutí 2011/292/EU“ nahrazují slovy „rozhodnutí 2013/488/EU“.

| 10) | V článku 16 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
  „Použije se do dne 15. července 2016.“ |
| --- | --- |

10)

V článku 16 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

„Použije se do dne 15. července 2016.“

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

Použije se ode dne 16. července 2014.

V Bruselu dne 22. července 2014.

Za Radu

předsedkyně

C. ASHTON

---

(1)  Rozhodnutí Rady 2012/392/SZBP ze dne 16. července 2012 o misi Evropské unie SBOP v Nigeru (EUCAP Sahel Niger) (Úř. věst. L 187, 17.7.2012, s. 48).

1

(2)  Rozhodnutí Rady 2013/533/SZBP ze dne 28. října 2013, kterým se mění rozhodnutí Rady 2012/392/SZBP o misi Evropské unie SBOP v Nigeru (EUCAP Sahel Niger) (Úř. věst. L 288, 30.10.2013, s. 68).

2

---

| 23.7.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 217/35 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 217/35

---

ROZHODNUTÍ RADY 2014/483/SZBP

ze dne 22. července 2014,

kterým se aktualizuje a mění seznam osob, skupin a subjektů, na něž se vztahují články 2, 3 a 4 společného postoje 2001/931/SZBP o uplatnění zvláštních opatření k boji proti terorismu, a kterým se zrušuje rozhodnutí 2014/72/SZBP

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 29 této smlouvy,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 27. prosince 2001 přijala Rada společný postoj 2001/931/SZBP (1). |
| --- | --- |

(1)

Dne 27. prosince 2001 přijala Rada společný postoj 2001/931/SZBP (1).

| (2) | Dne 10. února 2014 přijala Rada rozhodnutí 2014/72/SZBP (2), kterým se aktualizuje a mění seznam osob, skupin a subjektů, na něž se vztahují články 2, 3 a 4 společného postoje 2001/931/SZBP (dále jen „seznam“). |
| --- | --- |

(2)

Dne 10. února 2014 přijala Rada rozhodnutí 2014/72/SZBP (2), kterým se aktualizuje a mění seznam osob, skupin a subjektů, na něž se vztahují články 2, 3 a 4 společného postoje 2001/931/SZBP (dále jen „seznam“).

| (3) | V souladu s čl. 1 odst. 6 společného postoje 2001/931/SZBP je nutné pravidelně prověřovat jména osob, skupin a subjektů na seznamu s cílem zjistit, zda trvají důvody pro jejich uvedení v seznamu. |
| --- | --- |

(3)

V souladu s čl. 1 odst. 6 společného postoje 2001/931/SZBP je nutné pravidelně prověřovat jména osob, skupin a subjektů na seznamu s cílem zjistit, zda trvají důvody pro jejich uvedení v seznamu.

| (4) | Toto rozhodnutí obsahuje výsledky přezkumu, který Rada provedla, pokud jde o osoby, skupiny a subjekty, na něž se vztahují články 2, 3 a 4 společného postoje 2001/931/SZBP. |
| --- | --- |

(4)

Toto rozhodnutí obsahuje výsledky přezkumu, který Rada provedla, pokud jde o osoby, skupiny a subjekty, na něž se vztahují články 2, 3 a 4 společného postoje 2001/931/SZBP.

| (5) | Rada rozhodla, že již neexistují důvody k tomu, aby byla jedna osoba ponechána na seznamu. |
| --- | --- |

(5)

Rada rozhodla, že již neexistují důvody k tomu, aby byla jedna osoba ponechána na seznamu.

| (6) | Rada dospěla k závěru, že osoby, skupiny a subjekty, na něž se vztahují články 2, 3 a 4 společného postoje 2001/931/SZBP, byly zapojeny do teroristických činů ve smyslu čl. 1 odst. 2 a 3 společného postoje 2001/931/SZBP, že příslušný orgán přijal ve vztahu k nim rozhodnutí ve smyslu čl. 1 odst. 4 uvedeného společného postoje a že by i nadále měly být předmětem zvláštních omezujících opatření stanovených v uvedeném společném postoji. |
| --- | --- |

(6)

Rada dospěla k závěru, že osoby, skupiny a subjekty, na něž se vztahují články 2, 3 a 4 společného postoje 2001/931/SZBP, byly zapojeny do teroristických činů ve smyslu čl. 1 odst. 2 a 3 společného postoje 2001/931/SZBP, že příslušný orgán přijal ve vztahu k nim rozhodnutí ve smyslu čl. 1 odst. 4 uvedeného společného postoje a že by i nadále měly být předmětem zvláštních omezujících opatření stanovených v uvedeném společném postoji.

| (7) | Seznam by měl být odpovídajícím způsobem aktualizován a rozhodnutí 2014/72/SZBP by mělo být zrušeno, |
| --- | --- |

(7)

Seznam by měl být odpovídajícím způsobem aktualizován a rozhodnutí 2014/72/SZBP by mělo být zrušeno,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Seznam osob, skupin a subjektů, na něž se vztahují články 2, 3 a 4 společného postoje 2001/931/SZBP, je obsažen v příloze tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Rozhodnutí 2014/72/SZBP se zrušuje.

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 22. července 2014.

Za Radu

předsedkyně

C. ASHTON

---

(1)  Společný postoj 2001/931/SZBP ze dne 27. prosince 2001 o uplatnění zvláštních opatření k boji proti terorismu (Úř. věst. L 344, 28.12.2001, s. 93).

1

(2)  Rozhodnutí Rady 2014/72/SZBP ze dne 10. února 2014, kterým se aktualizuje a mění seznam osob, skupin a subjektů, na něž se vztahují články 2, 3 a 4 společného postoje 2001/931/SZBP o uplatnění zvláštních opatření k boji proti terorismu, a kterým se zrušuje rozhodnutí 2013/395/SZBP (Úř. věst. L 40, 11.2.2014, s. 56).

2

---

PŘÍLOHA

Seznam osob, skupin a subjektů podle článku 1

I.   OSOBY

| 1. | ABDOLLAHI, Hamed (také znám jako Mustafa Abdullahi), narozen dne 11. srpna 1960 v Íránu. Cestovní pas: D9004878. |
| --- | --- |

1.

ABDOLLAHI, Hamed (také znám jako Mustafa Abdullahi), narozen dne 11. srpna 1960 v Íránu. Cestovní pas: D9004878.

| 2. | AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, narozen v Al Ihsá (Saúdská Arábie); státní příslušník Saúdské Arábie. |
| --- | --- |

2.

AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, narozen v Al Ihsá (Saúdská Arábie); státní příslušník Saúdské Arábie.

| 3. | AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, narozen dne 16. října 1966 v Tarútu (Saúdská Arábie); státní příslušník Saúdské Arábie. |
| --- | --- |

3.

AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, narozen dne 16. října 1966 v Tarútu (Saúdská Arábie); státní příslušník Saúdské Arábie.

| 4. | ARBABSIAR, Manssor (také znám jako Mansour Arbabsiar), narozen dne 6. nebo 15. března 1955 v Íránu. Státní příslušník Íránu a USA. Cestovní pas: C2002515 (Írán); cestovní pas: 477845448 (USA). Průkaz: 07442833, platnost do 15. března 2016 (řidičský průkaz USA). |
| --- | --- |

4.

ARBABSIAR, Manssor (také znám jako Mansour Arbabsiar), narozen dne 6. nebo 15. března 1955 v Íránu. Státní příslušník Íránu a USA. Cestovní pas: C2002515 (Írán); cestovní pas: 477845448 (USA). Průkaz: 07442833, platnost do 15. března 2016 (řidičský průkaz USA).

| 5. | BOUYERI, Mohammed (také znám jako Abu ZUBAIR; SOBIAR; Abu ZOUBAIR), narozen dne 8. března 1978 v Amsterodamu (Nizozemsko) – člen skupiny „Hofstadgroep“. |
| --- | --- |

5.

BOUYERI, Mohammed (také znám jako Abu ZUBAIR; SOBIAR; Abu ZOUBAIR), narozen dne 8. března 1978 v Amsterodamu (Nizozemsko) – člen skupiny „Hofstadgroep“.

| 6. | IZZ-AL-DIN, Hasan (také znám jako GARBAYA, Ahmed; SA-ID; SALWWAN, Samir), Libanon, narozen v roce 1963 v Libanonu, státní příslušník Libanonu. |
| --- | --- |

6.

IZZ-AL-DIN, Hasan (také znám jako GARBAYA, Ahmed; SA-ID; SALWWAN, Samir), Libanon, narozen v roce 1963 v Libanonu, státní příslušník Libanonu.

| 7. | MOHAMMED, Khalid Shaikh (také znám jako ALI, Salem; BIN KHALID, Fahd bin Adballah; HENIN, Ashraf Refaat Nabith; WADOOD, Khalid Adbul), narozen dne 14. dubna 1965 nebo 1. března 1964 v Pákistánu; cestovní pas: 488555. |
| --- | --- |

7.

MOHAMMED, Khalid Shaikh (také znám jako ALI, Salem; BIN KHALID, Fahd bin Adballah; HENIN, Ashraf Refaat Nabith; WADOOD, Khalid Adbul), narozen dne 14. dubna 1965 nebo 1. března 1964 v Pákistánu; cestovní pas: 488555.

| 8. | SHAHLAI, Abdul Reza (také znám jako Abdol Reza Shala'i, Abd-al Reza Shalai, Abdorreza Shahlai, Abdolreza Shahla'i, Abdul-Reza Shahlaee, Hajj Yusef, Haji Yusif, Hajji Yasir, Hajji Yusif, Yusuf Abu-al-Karkh), narozen kolem roku 1957 v Íránu. Adresy: 1) Kermánšáh, Írán, 2) vojenská základna Mehrán, provincie Ílám, Írán. |
| --- | --- |

8.

SHAHLAI, Abdul Reza (také znám jako Abdol Reza Shala'i, Abd-al Reza Shalai, Abdorreza Shahlai, Abdolreza Shahla'i, Abdul-Reza Shahlaee, Hajj Yusef, Haji Yusif, Hajji Yasir, Hajji Yusif, Yusuf Abu-al-Karkh), narozen kolem roku 1957 v Íránu. Adresy: 1) Kermánšáh, Írán, 2) vojenská základna Mehrán, provincie Ílám, Írán.

| 9. | SHAKURI, Ali Gholam, narozen kolem roku 1965 v Teheránu, Írán. |
| --- | --- |

9.

SHAKURI, Ali Gholam, narozen kolem roku 1965 v Teheránu, Írán.

| 10. | SOLEIMANI, Qasem (také znám jako Ghasem Soleymani; Qasmi Sulayman; Qasem Soleymani; Qasem Solaimani; Qasem Salimani; Qasem Solemani; Qasem Sulaimani; Qasem Sulemani), narozen dne 11. března 1957 v Íránu. Íránský státní příslušník. Cestovní pas: 008827 (íránský diplomatický), vydaný v roce 1999. Hodnost: generálmajor. |
| --- | --- |

10.

SOLEIMANI, Qasem (také znám jako Ghasem Soleymani; Qasmi Sulayman; Qasem Soleymani; Qasem Solaimani; Qasem Salimani; Qasem Solemani; Qasem Sulaimani; Qasem Sulemani), narozen dne 11. března 1957 v Íránu. Íránský státní příslušník. Cestovní pas: 008827 (íránský diplomatický), vydaný v roce 1999. Hodnost: generálmajor.

II.   SKUPINY A SUBJEKTY

| 1. | „Abu Nidal Organisation“„Organizace Abú Nidal“ – „ANO“ (také známa jako „Revoluční rada Fatáhu“; „Arabské revoluční brigády“; „Černé září“; „Revoluční organizace socialistických muslimů“ . |
| --- | --- |

1.

„Abu Nidal Organisation“„Organizace Abú Nidal“ – „ANO“ (také známa jako „Revoluční rada Fatáhu“; „Arabské revoluční brigády“; „Černé září“; „Revoluční organizace socialistických muslimů“ .

| 2. | „Brigáda mučedníků al-Aksá“. |
| --- | --- |

2.

„Brigáda mučedníků al-Aksá“.

| 3. | „Al-Aksá e.V.“. |
| --- | --- |

3.

„Al-Aksá e.V.“.

| 4. | „Al-Takfir“ a „al-Hidžra“. |
| --- | --- |

4.

„Al-Takfir“ a „al-Hidžra“.

| 5. | „Babbar Khalsa“. |
| --- | --- |

5.

„Babbar Khalsa“.

| 6. | „Komunistická strana Filipín“ včetně „New Peoples Army“ – „NPA“„Nové lidové armády“, Filipíny. |
| --- | --- |

6.

„Komunistická strana Filipín“ včetně „New Peoples Army“ – „NPA“„Nové lidové armády“, Filipíny.

| 7. | „Gama'a al-Islamiyya“ (také známa jako „Al-Gama'a al-Islamiyya“„Islámská skupina“ – „IG“. |
| --- | --- |

7.

„Gama'a al-Islamiyya“ (také známa jako „Al-Gama'a al-Islamiyya“„Islámská skupina“ – „IG“.

| 8. | „İslami Büyük Doğu Akıncılar Cephesi“ – „IBDA-C“„Fronta islámských bojovníků Velkého východu“. |
| --- | --- |

8.

„İslami Büyük Doğu Akıncılar Cephesi“ – „IBDA-C“„Fronta islámských bojovníků Velkého východu“.

| 9. | „Hamás“„Hamas“, včetně „Hamas-Izz al-Din al-Qassem“. |
| --- | --- |

9.

„Hamás“„Hamas“, včetně „Hamas-Izz al-Din al-Qassem“.

| 10. | „Hizballah Military Wing“„Vojenské křídlo Hizballáhu“ (také známa jako „Hezbollah Military Wing“; „Hizbullah Military Wing“; „Hizbollah Military Wing“; „Hezballah Military Wing“; „Hisbollah Military Wing“; „Hizbu'llah Military Wing“; „Hizb Allah Military Wing“; „Jihad Council“ (a všechny podřízené složky, včetně organizace pro vnější bezpečnost)). |
| --- | --- |

10.

„Hizballah Military Wing“„Vojenské křídlo Hizballáhu“ (také známa jako „Hezbollah Military Wing“; „Hizbullah Military Wing“; „Hizbollah Military Wing“; „Hezballah Military Wing“; „Hisbollah Military Wing“; „Hizbu'llah Military Wing“; „Hizb Allah Military Wing“; „Jihad Council“ (a všechny podřízené složky, včetně organizace pro vnější bezpečnost)).

| 11. | „Hizb al-Mudžáhidín“„Hizbul Mujahideen“ – „HM“. |
| --- | --- |

11.

„Hizb al-Mudžáhidín“„Hizbul Mujahideen“ – „HM“.

| 12. | „Hofstadgroep“. |
| --- | --- |

12.

„Hofstadgroep“.

| 13. | „Nadace Svaté země pro obnovu a rozvoj“„Holy Land Foundation for Reliaf and Development“. |
| --- | --- |

13.

„Nadace Svaté země pro obnovu a rozvoj“„Holy Land Foundation for Reliaf and Development“.

| 14. | „International Sikh Youth Federation“ – „ISYF“„Mezinárodní federace sikhské mládeže“. |
| --- | --- |

14.

„International Sikh Youth Federation“ – „ISYF“„Mezinárodní federace sikhské mládeže“.

| 15. | „Khalisan Zindabad Force“ – „KZF“. |
| --- | --- |

15.

„Khalisan Zindabad Force“ – „KZF“.

| 16. | „Kurdská strana pracujících“ – „PKK“ (také známa jako „KADEK“; „KONGRA-GEL“. |
| --- | --- |

16.

„Kurdská strana pracujících“ – „PKK“ (také známa jako „KADEK“; „KONGRA-GEL“.

| 17. | Tygři osvobození tamilského Ílamu „Liberation Tigers of Tamil Eelam“ – „LTTE“. |
| --- | --- |

17.

Tygři osvobození tamilského Ílamu „Liberation Tigers of Tamil Eelam“ – „LTTE“.

| 18. | „Ejército de Liberación Nacional“„Národně osvobozenecká armáda“ . |
| --- | --- |

18.

„Ejército de Liberación Nacional“„Národně osvobozenecká armáda“ .

| 19. | „Palestinský islámský džihád“„Palestinian Islamic Jihad“ – „PIJ“. |
| --- | --- |

19.

„Palestinský islámský džihád“„Palestinian Islamic Jihad“ – „PIJ“.

| 20. | „Popular Front for the Liberation of Palestine“ – „PFLP“„Lidová fronta za osvobození Palestiny“. |
| --- | --- |

20.

„Popular Front for the Liberation of Palestine“ – „PFLP“„Lidová fronta za osvobození Palestiny“.

| 21. | „Popular Front for the Liberation of Palestine – General Command“„Vrchní velitelství Lidové fronty za osvobození Palestiny“ (také známo jako „PFLP-General Command“ – „PFLP-GC“. |
| --- | --- |

21.

„Popular Front for the Liberation of Palestine – General Command“„Vrchní velitelství Lidové fronty za osvobození Palestiny“ (také známo jako „PFLP-General Command“ – „PFLP-GC“.

| 22. | „Fuerzas armadas revolucionarias de Columbia“ – „FARC“„Revoluční ozbrojené síly Kolumbie“. |
| --- | --- |

22.

„Fuerzas armadas revolucionarias de Columbia“ – „FARC“„Revoluční ozbrojené síly Kolumbie“.

| 23. | „Devrimci Halk Kurtuluș Partisi-Cephesi“ – „DHKP/C“„Revoluční lidově osvobozenecká armáda/fronta/strana“ (také známa jako „Devrimci Sol“„Revoluční levice“ ;„Dev Sol“. |
| --- | --- |

23.

„Devrimci Halk Kurtuluș Partisi-Cephesi“ – „DHKP/C“„Revoluční lidově osvobozenecká armáda/fronta/strana“ (také známa jako „Devrimci Sol“„Revoluční levice“ ;„Dev Sol“.

| 24. | „Sendero Luminoso“ – „SL“„Světlá stezka“. |
| --- | --- |

24.

„Sendero Luminoso“ – „SL“„Světlá stezka“.

| 25. | „Teyrbazen Azadiya Kurdistan“– „TAK“ (také známa jako „Kurdistan Freedom Falcons“„Sokoli za osvobození Kurdistánu“ ; „Kurdistan Freedom Hawks“„Jestřábi za osvobození Kurdistánu“. |
| --- | --- |

25.

„Teyrbazen Azadiya Kurdistan“– „TAK“ (také známa jako „Kurdistan Freedom Falcons“„Sokoli za osvobození Kurdistánu“ ; „Kurdistan Freedom Hawks“„Jestřábi za osvobození Kurdistánu“.

---

| 23.7.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 217/38 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 217/38

---

ROZHODNUTÍ RADY 2014/484/SZBP

ze dne 22. července 2014,

kterým se mění společný postoj 2003/495/SZBP o Iráku

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 29 této smlouvy,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 7. července 2003 přijala Rada společný postoj 2003/495/SZBP o Iráku (1), kterým se provádí rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1483 (2003). |
| --- | --- |

(1)

Dne 7. července 2003 přijala Rada společný postoj 2003/495/SZBP o Iráku (1), kterým se provádí rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1483 (2003).

| (2) | Některá ustanovení společného postoje 2003/495/SZBP vyžadují zpřesnění, |
| --- | --- |

(2)

Některá ustanovení společného postoje 2003/495/SZBP vyžadují zpřesnění,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Ve společném postoji 2003/495/SZBP se vkládá nový článek, který zní:

„Článek 2a

Ve prospěch osob nebo subjektů uvedených v čl. 2 písm. b) nesmějí být přímo ani nepřímo zpřístupněny žádné finanční prostředky ani hospodářské zdroje.

Výjimku lze učinit v případě finančních prostředků a hospodářských zdrojů, které jsou:

| a) | nezbytné pro uspokojení základních potřeb osob uvedených v čl. 2 písm. b) a na nich závislých členů rodiny, včetně úhrad za potraviny, plateb nájemného nebo splácení hypoték, plateb za léky a lékařskou péči, plateb daní, pojistného a poplatků za veřejné služby; |
| --- | --- |

a)

nezbytné pro uspokojení základních potřeb osob uvedených v čl. 2 písm. b) a na nich závislých členů rodiny, včetně úhrad za potraviny, plateb nájemného nebo splácení hypoték, plateb za léky a lékařskou péči, plateb daní, pojistného a poplatků za veřejné služby;

| b) | určeny výlučně k hrazení přiměřených profesních odměn a k náhradě výdajů vzniklých v souvislosti s poskytováním právních služeb; |
| --- | --- |

b)

určeny výlučně k hrazení přiměřených profesních odměn a k náhradě výdajů vzniklých v souvislosti s poskytováním právních služeb;

| c) | určeny výlučně k úhradě poplatků nebo nákladů na běžné vedení nebo správu zmrazených finančních prostředků a hospodářských zdrojů; nebo |
| --- | --- |

c)

určeny výlučně k úhradě poplatků nebo nákladů na běžné vedení nebo správu zmrazených finančních prostředků a hospodářských zdrojů; nebo

| d) | nezbytné k úhradě mimořádných výdajů, pokud dotčený příslušný orgán oznámil příslušným orgánům ostatních členských států a Komisi alespoň dva týdny před udělením povolení důvody, pro něž se domnívá, že by dané povolení mělo být uděleno.“ |
| --- | --- |

d)

nezbytné k úhradě mimořádných výdajů, pokud dotčený příslušný orgán oznámil příslušným orgánům ostatních členských států a Komisi alespoň dva týdny před udělením povolení důvody, pro něž se domnívá, že by dané povolení mělo být uděleno.“

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství.

Úředním věstníku Evropských společenství

V Bruselu dne 22. července 2014.

Za Radu

předsedkyně

C. ASHTON

---

(1)  Společný postoj Rady 2003/495/SZBP ze dne 7. července 2003 o Iráku a o zrušení společných postojů 96/741/SZBP a 2002/599/SZBP (Úř. věst. L 169, 8.7.2003, s. 72).

1

---

| 23.7.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 217/39 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 217/39

---

ROZHODNUTÍ RADY 2014/485/SZBP

ze dne 22. července 2014,

kterým se mění rozhodnutí 2012/389/SZBP o misi Evropské unie zaměřené na budování regionální námořní kapacity v oblasti Afrického rohu (EUCAP NESTOR)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 28, čl. 42 odst. 4 a čl. 43 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rada přijala dne 16. července 2012 rozhodnutí 2012/389/SZBP (1) Uvedené rozhodnutí pozbyde platnosti dne 15. července 2014. |
| --- | --- |

(1)

Rada přijala dne 16. července 2012 rozhodnutí 2012/389/SZBP (1) Uvedené rozhodnutí pozbyde platnosti dne 15. července 2014.

| (2) | Dne 18. března 2014 doporučil Politický a bezpečnostní výbor v souladu se strategickým přezkumem prodloužit misi do dne 12. prosince 2016. |
| --- | --- |

(2)

Dne 18. března 2014 doporučil Politický a bezpečnostní výbor v souladu se strategickým přezkumem prodloužit misi do dne 12. prosince 2016.

| (3) | Mise EUCAP NESTOR bude probíhat za situace, která se může zhoršit a která by mohla ohrozit dosažení cílů vnější činnosti Unie stanovených v článku 21 Smlouvy o Evropské unii, |
| --- | --- |

(3)

Mise EUCAP NESTOR bude probíhat za situace, která se může zhoršit a která by mohla ohrozit dosažení cílů vnější činnosti Unie stanovených v článku 21 Smlouvy o Evropské unii,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Rozhodnutí 2012/389/SZBP se mění takto:

| 1) | Článek 2 se nahrazuje tímto:
  „Článek 2
  Mandát
  Mise EUCAP NESTOR má pomoci zemím Afrického rohu a zemím v západní části Indického oceánu posílit kapacity v oblasti námořní bezpečnosti, aby mohly účinněji bojovat proti pirátství. Mise se bude soustředit v první řadě na Somálsko a ve druhé řadě na Džibutsko, Seychely a Tanzanii.“ |
| --- | --- |

1)

Článek 2 se nahrazuje tímto:

„Článek 2

Mandát

Mise EUCAP NESTOR má pomoci zemím Afrického rohu a zemím v západní části Indického oceánu posílit kapacity v oblasti námořní bezpečnosti, aby mohly účinněji bojovat proti pirátství. Mise se bude soustředit v první řadě na Somálsko a ve druhé řadě na Džibutsko, Seychely a Tanzanii.“

| 2) | Článek 3 se nahrazuje tímto:
  „Článek 3
  Cíle a úkoly
  1.   Za účelem splnění mandátu uvedeného v článku 2 mise EUCAP NESTOR:






  a) | posílí kapacity států uvedených v článku 2, pokud jde o výkon účinné námořní správy jejich pobřeží, vnitrozemských vod, teritoriálních moří a výlučných ekonomických zón; |
| --- | --- | --- |

2)

Článek 3 se nahrazuje tímto:

„Článek 3

Cíle a úkoly

1.   Za účelem splnění mandátu uvedeného v článku 2 mise EUCAP NESTOR:

a)

posílí kapacity států uvedených v článku 2, pokud jde o výkon účinné námořní správy jejich pobřeží, vnitrozemských vod, teritoriálních moří a výlučných ekonomických zón;

| b) | podpoří tyto státy při přebírání odpovědnosti za boj proti pirátství v souladu s právním státem a standardy lidských práv; |
| --- | --- |

b)

podpoří tyto státy při přebírání odpovědnosti za boj proti pirátství v souladu s právním státem a standardy lidských práv;

| c) | posílí regionální spolupráci a koordinaci námořní bezpečnosti; |
| --- | --- |

c)

posílí regionální spolupráci a koordinaci námořní bezpečnosti;

| d) | cíleně a konkrétně přispívá k probíhajícímu mezinárodnímu úsilí. |
| --- | --- |

d)

cíleně a konkrétně přispívá k probíhajícímu mezinárodnímu úsilí.

2.   Pro dosažení těchto cílů probíhá mise EUCAP NESTOR v souladu s linií vedení a úkoly stanovenými v dokumentech operačního plánování schválených Radou.

3.   Mise EUCAP NESTOR neplní žádnou výkonnou funkci.“

| 3) | Článek 4 se mění takto:






  a) | odstavec 2 se nahrazuje tímto:
  „2.   Struktura mise EUCAP NESTOR je tvořena v souladu s jejími plánovacími dokumenty.“; |
| --- | --- | --- |

3)

Článek 4 se mění takto:

a)

odstavec 2 se nahrazuje tímto:

„2.   Struktura mise EUCAP NESTOR je tvořena v souladu s jejími plánovacími dokumenty.“;

| b) | odstavec 3 se zrušuje. |
| --- | --- |

b)

odstavec 3 se zrušuje.

| 4) | Článek 6 se mění takto:






  a) | vkládá se nový odstavec, který zní:
  „1a.   Vedoucí mise zastupuje misi EUCAP NESTOR v místě jejího působení. Vedoucí mise může v rámci své celkové odpovědnosti pověřit členy personálu mise řídícími úkoly v personálních a finančních záležitostech.“; |
| --- | --- | --- |

4)

Článek 6 se mění takto:

a)

vkládá se nový odstavec, který zní:

„1a.   Vedoucí mise zastupuje misi EUCAP NESTOR v místě jejího působení. Vedoucí mise může v rámci své celkové odpovědnosti pověřit členy personálu mise řídícími úkoly v personálních a finančních záležitostech.“;

| b) | odstavec 4 se zrušuje; |
| --- | --- |

b)

odstavec 4 se zrušuje;

| c) | odstavec 8 se zrušuje. |
| --- | --- |

c)

odstavec 8 se zrušuje.

| 5) | V článku 7 se odstavec 4 nahrazuje tímto:
  „4.   Pracovní podmínky a práva a povinnosti mezinárodního i místního personálu jsou stanoveny ve smlouvách uzavřených mezi misí EUCAP NESTOR a dotyčnými členy personálu.“ |
| --- | --- |

5)

V článku 7 se odstavec 4 nahrazuje tímto:

„4.   Pracovní podmínky a práva a povinnosti mezinárodního i místního personálu jsou stanoveny ve smlouvách uzavřených mezi misí EUCAP NESTOR a dotyčnými členy personálu.“

| 6) | V článku 11 se odstavec 5 nahrazuje tímto:
  „5.   Vedoucí mise zajistí ochranu utajovaných informací EU v souladu s rozhodnutím Rady 2013/488/EU. (2)


  (2)  Rozhodnutí Rady 2013/488/EU ze dne 23. září 2013 o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU (Úř. věst. L 274, 15.10.2013, s. 1).“." |
| --- | --- |

6)

V článku 11 se odstavec 5 nahrazuje tímto:

„5.   Vedoucí mise zajistí ochranu utajovaných informací EU v souladu s rozhodnutím Rady 2013/488/EU. (2)

(2)  Rozhodnutí Rady 2013/488/EU ze dne 23. září 2013 o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU (Úř. věst. L 274, 15.10.2013, s. 1).“."

| 7) | Vkládá se nový článek, který zní:
  „Článek 12a
  Právní postavení
  Mise EUCAP NESTOR je způsobilá k zadávání zakázek na služby a dodávky, uzavírání smluv a správních ujednání, zaměstnávání personálu, disponování s bankovními účty, nabývání a zcizování majetku, vyrovnávání svých závazků a k vystupování před soudem v rozsahu nezbytném k provádění tohoto rozhodnutí.“ |
| --- | --- |

7)

Vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 12a

Právní postavení

Mise EUCAP NESTOR je způsobilá k zadávání zakázek na služby a dodávky, uzavírání smluv a správních ujednání, zaměstnávání personálu, disponování s bankovními účty, nabývání a zcizování majetku, vyrovnávání svých závazků a k vystupování před soudem v rozsahu nezbytném k provádění tohoto rozhodnutí.“

| 8) | Článek 13 se nahrazuje tímto:
  „Článek 13
  Finanční ustanovení
  1.   Finanční referenční částka určená na pokrytí výdajů souvisejících s misí EUCAP NESTOR v období od 16. července 2012 do 15. listopadu 2013 činí 22 880 000 EUR.
  Finanční referenční částka určená na pokrytí výdajů souvisejících s misí EUCAP NESTOR v období od 16. listopadu 2013 do 15. října 2014 činí 11 950 000 EUR.
  2.   Veškeré výdaje se spravují podle pravidel a postupů použitelných na souhrnný rozpočet Unie. Státním příslušníkům třetích států a hostitelské země je umožněno účastnit se nabídkových řízení. Se schválením Komise může mise EUCAP NESTOR uzavírat technická ujednání s členskými státy, hostitelskou zemí, zúčastněnými třetími státy a dalšími mezinárodními aktéry ohledně poskytování vybavení, služeb a prostor pro misi EUCAP NESTOR.
  3.   Mise EUCAP NESTOR odpovídá za plnění svého rozpočtu. Za tímto účelem podepíše smlouvu s Komisí.
  4.   Aniž jsou dotčena stávající ustanovení o postavení mise EUCAP NESTOR a jejích zaměstnanců, odpovídá mise za veškeré nároky a závazky vyplývající z provádění mandátu ode dne 16. července 2014, s výjimkou nároků souvisejících s vážným porušením povinností ze strany vedoucího mise, za něž nese odpovědnost vedoucí mise.
  5.   Prováděním finančních ustanovení není dotčena linie velení stanovená v článcích 4, 5 a 6 a operační požadavky EUCAP NESTOR, včetně slučitelnosti vybavení a interoperability jejích týmů.
  6.   Výdaje jsou způsobilé k financování ode dne 16. července 2012.“ |
| --- | --- |

8)

Článek 13 se nahrazuje tímto:

„Článek 13

Finanční ustanovení

1.   Finanční referenční částka určená na pokrytí výdajů souvisejících s misí EUCAP NESTOR v období od 16. července 2012 do 15. listopadu 2013 činí 22 880 000 EUR.

Finanční referenční částka určená na pokrytí výdajů souvisejících s misí EUCAP NESTOR v období od 16. listopadu 2013 do 15. října 2014 činí 11 950 000 EUR.

2.   Veškeré výdaje se spravují podle pravidel a postupů použitelných na souhrnný rozpočet Unie. Státním příslušníkům třetích států a hostitelské země je umožněno účastnit se nabídkových řízení. Se schválením Komise může mise EUCAP NESTOR uzavírat technická ujednání s členskými státy, hostitelskou zemí, zúčastněnými třetími státy a dalšími mezinárodními aktéry ohledně poskytování vybavení, služeb a prostor pro misi EUCAP NESTOR.

3.   Mise EUCAP NESTOR odpovídá za plnění svého rozpočtu. Za tímto účelem podepíše smlouvu s Komisí.

4.   Aniž jsou dotčena stávající ustanovení o postavení mise EUCAP NESTOR a jejích zaměstnanců, odpovídá mise za veškeré nároky a závazky vyplývající z provádění mandátu ode dne 16. července 2014, s výjimkou nároků souvisejících s vážným porušením povinností ze strany vedoucího mise, za něž nese odpovědnost vedoucí mise.

5.   Prováděním finančních ustanovení není dotčena linie velení stanovená v článcích 4, 5 a 6 a operační požadavky EUCAP NESTOR, včetně slučitelnosti vybavení a interoperability jejích týmů.

6.   Výdaje jsou způsobilé k financování ode dne 16. července 2012.“

| 9) | Vkládá se nový článek, který zní:
  „Článek 13a
  Projektová skupina
  1.   Mise EUCAP NESTOR zahrnuje projektovou skupinu pro určování a provádění projektů. Mise EUCAP NESTOR může podle potřeby zprostředkovávat projekty prováděné na vlastní odpovědnost členskými státy a třetími státy v oblastech souvisejících s misí EUCAP NESTOR a na podporu jejích cílů a poskytovat k nim poradenství.
  2.   Mise EUCAP NESTOR je oprávněna použít k provádění projektů, které jsou považovány za projekty doplňující soudržným způsobem ostatní akce této mise, finanční příspěvky členských států nebo třetích států, je-li projekt:






  a) | uveden ve finančním výkazu tohoto rozhodnutí nebo |
| --- | --- | --- |

9)

Vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 13a

Projektová skupina

1.   Mise EUCAP NESTOR zahrnuje projektovou skupinu pro určování a provádění projektů. Mise EUCAP NESTOR může podle potřeby zprostředkovávat projekty prováděné na vlastní odpovědnost členskými státy a třetími státy v oblastech souvisejících s misí EUCAP NESTOR a na podporu jejích cílů a poskytovat k nim poradenství.

2.   Mise EUCAP NESTOR je oprávněna použít k provádění projektů, které jsou považovány za projekty doplňující soudržným způsobem ostatní akce této mise, finanční příspěvky členských států nebo třetích států, je-li projekt:

a)

uveden ve finančním výkazu tohoto rozhodnutí nebo

| b) | v průběhu mise začleněn prostřednictvím změny uvedeného finančního výkazu na žádost vedoucího mise. |
| --- | --- |

b)

v průběhu mise začleněn prostřednictvím změny uvedeného finančního výkazu na žádost vedoucího mise.

Mise EUCAP NESTOR uzavře s dotčenými státy ujednání, jež stanoví zejména konkrétní postupy pro vyřizování případných stížností třetích stran ohledně škod vzniklých jednáním nebo opomenutím ze strany EUCAP NESTOR při využívání finančních prostředků, které byly těmito státy poskytnuty. Přispívající státy nemohou v žádném případě činit Unii nebo vysokého představitele odpovědnými za jednání nebo opomenutí mise EUCAP NESTOR při využívání finančních prostředků poskytnutých těmito státy.

3.   Přijetí finančního příspěvku pro projektovou skupinu od třetích států schvaluje Politický a bezpečnostní výbor.“

| 10) | V článku 15 se slova „rozhodnutí 2011/292/EU“ nahrazují slovy „rozhodnutí 2013/488/EU“. |
| --- | --- |

10)

V článku 15 se slova „rozhodnutí 2011/292/EU“ nahrazují slovy „rozhodnutí 2013/488/EU“.

| 11) | V článku 16 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
  „Použije se do dne 12. prosince 2016.“ |
| --- | --- |

11)

V článku 16 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

„Použije se do dne 12. prosince 2016.“

Článek 2

Vstup v platnost

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

Použije se ode dne 16. července 2014.

V Bruselu dne 22. července 2014.

Za Radu

předsedkyně

C. ASHTON

---

(1)  Úř. věst. L 187, 17.7.2012, s. 40.

1

---

| 23.7.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 217/42 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 217/42

---

ROZHODNUTÍ RADY 2014/486/SZBP

ze dne 22. července 2014

o poradní misi Evropské unie pro reformu sektoru civilní bezpečnosti na Ukrajině (EUAM Ukraine)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 28, čl. 42 odst. 4 a čl. 43 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 14. dubna 2014 Rada uvedla, že je připravena být Ukrajině nápomocna v oblasti reformy sektoru civilní bezpečnosti, podpory policie a právního státu a vypracovat politický rámec pro krizový přístup na Ukrajině, a to na základě posouzení všech variant, mimo jiné i prostřednictvím případné mise v rámci společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP). |
| --- | --- |

(1)

Dne 14. dubna 2014 Rada uvedla, že je připravena být Ukrajině nápomocna v oblasti reformy sektoru civilní bezpečnosti, podpory policie a právního státu a vypracovat politický rámec pro krizový přístup na Ukrajině, a to na základě posouzení všech variant, mimo jiné i prostřednictvím případné mise v rámci společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP).

| (2) | Dne 8. května 2014 zaslal ukrajinský ministr zahraničních věcí vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoká představitelka“) dopis, v němž vyjádřil zájem o umístění mise SBOP na Ukrajině. |
| --- | --- |

(2)

Dne 8. května 2014 zaslal ukrajinský ministr zahraničních věcí vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoká představitelka“) dopis, v němž vyjádřil zájem o umístění mise SBOP na Ukrajině.

| (3) | Dne 12. května 2014 Rada připomněla, že je připravena být Ukrajině nápomocna v oblasti reformy sektoru civilní bezpečnosti, uvítala politický rámec pro krizový přístup na Ukrajině, pověřila Evropskou službu pro vnější činnost (dále jen „ESVČ“) vypracováním koncepce řešení krize pro případnou civilní misi SBOP. Rada také zdůraznila význam koordinace a doplňkovosti s Organizací pro bezpečnost a spolupráci v Evropě (OBSE) a dalšími mezinárodními aktéry. |
| --- | --- |

(3)

Dne 12. května 2014 Rada připomněla, že je připravena být Ukrajině nápomocna v oblasti reformy sektoru civilní bezpečnosti, uvítala politický rámec pro krizový přístup na Ukrajině, pověřila Evropskou službu pro vnější činnost (dále jen „ESVČ“) vypracováním koncepce řešení krize pro případnou civilní misi SBOP. Rada také zdůraznila význam koordinace a doplňkovosti s Organizací pro bezpečnost a spolupráci v Evropě (OBSE) a dalšími mezinárodními aktéry.

| (4) | Dne 23. června 2014 schválila Rada koncepci řešení krize pro případnou akci SBOP na podporu reformy sektoru civilní bezpečnosti. |
| --- | --- |

(4)

Dne 23. června 2014 schválila Rada koncepci řešení krize pro případnou akci SBOP na podporu reformy sektoru civilní bezpečnosti.

| (5) | Dne 11. července 2014 zaslal ukrajinský ministr zahraničních věcí vysoké představitelce dopis, v němž vyjádřil souhlas s umístěním mise SBOP. |
| --- | --- |

(5)

Dne 11. července 2014 zaslal ukrajinský ministr zahraničních věcí vysoké představitelce dopis, v němž vyjádřil souhlas s umístěním mise SBOP.

| (6) | Mise EUAM Ukraine bude probíhat za situace, která se může zhoršit a která by mohla ohrozit dosažení cílů vnější činnosti Unie stanovených v článku 21 Smlouvy o Evropské unii, |
| --- | --- |

(6)

Mise EUAM Ukraine bude probíhat za situace, která se může zhoršit a která by mohla ohrozit dosažení cílů vnější činnosti Unie stanovených v článku 21 Smlouvy o Evropské unii,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Mise

Unie provádí poradní misi pro reformu sektoru civilní bezpečnosti na Ukrajině (EUAM Ukraine) s cílem být Ukrajině nápomocna v oblasti reformy sektoru civilní bezpečnosti, včetně policie a právního státu.

Článek 2

Mandát

1.   Na podporu závazků Ukrajiny k provedení reformy bezpečnostního sektoru poskytuje civilní mise SBOP bez výkonných pravomocí příslušným ukrajinským orgánům odborné vedení a poradenství při vypracovávání obnovených bezpečnostních strategií a při následném vyvíjení relevantního komplexního a soudržného reformního úsilí, a to s cílem:

| — | vytvořit koncepční rámec pro plánování a provádění reforem, v jejichž důsledku budou udržitelné bezpečnostní služby zajišťovat právní stát, a to způsobem přispívajícím ke zvýšení jejich legitimity a k posílené důvěře veřejnosti, při plném dodržování lidských práv a v souladu s procesem ústavní reformy; |
| --- | --- |

—

vytvořit koncepční rámec pro plánování a provádění reforem, v jejichž důsledku budou udržitelné bezpečnostní služby zajišťovat právní stát, a to způsobem přispívajícím ke zvýšení jejich legitimity a k posílené důvěře veřejnosti, při plném dodržování lidských práv a v souladu s procesem ústavní reformy;

| — | reorganizovat a restrukturalizovat bezpečnostní služby způsobem, jenž umožní opětovně nad nimi získat kontrolu a převzít za ně odpovědnost. |
| --- | --- |

—

reorganizovat a restrukturalizovat bezpečnostní služby způsobem, jenž umožní opětovně nad nimi získat kontrolu a převzít za ně odpovědnost.

V zájmu dosažení těchto cílů bude mise EUAM Ukraine působit v souladu s parametry stanovenými v koncepci řešení krize, kterou Rada schválila dne 23. června 2014, a s dokumenty týkajícími se operačního plánování.

2.   V rámci svého počátečního mandátu mise pomáhá s plánováním komplexní reformy sektoru civilní bezpečnosti, přičemž podporuje rychlou přípravu a provádění reformních opatření.

Článek 3

Linie vedení a struktura

1.   Mise EUAM Ukraine má jednotnou linii vedení pro operace pro řešení krizí.

2.   Velitelství mise EUAM Ukraine se nachází v Kyjevě.

3.   Struktura mise EUAM Ukraine je tvořena v souladu s jejími plánovacími dokumenty.

Článek 4

Plánování a zahájení mise EUAM Ukraine

1.   Mise je zahájena rozhodnutím Rady ke dni stanovenému na doporučení civilního velitele mise EUAM Ukraine, jakmile tato mise dosáhne počáteční operační schopnosti.

2.   Předsunutá jednotka mise EUAM Ukraine má za úkol připravit rozmístění mise z hlediska logistiky, infrastruktury a bezpečnosti a poskytnout údaje nezbytné pro vypracování dokumentů týkajících se operačního plánování a druhého finančního výkazu.

Článek 5

Civilní velitel operace

1.   Civilním velitelem operace pro misi EUAM Ukraine je ředitel útvaru schopnosti civilního plánování a provádění (CPCC) mise EUAM Ukraine. CPCC je civilnímu veliteli operace k dispozici za účelem plánování a provádění mise EUAM Ukraine.

2.   Civilní velitel operace vykonává velení a řízení mise EUAM Ukraine pod politickou kontrolou a strategickým řízením Politického a bezpečnostního výboru a pod celkovým vedením vysokého představitele.

3.   Civilní velitel operace zajišťuje s ohledem na vedení operací řádné a účinné provádění rozhodnutí Rady i rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru, včetně vydávání případných pokynů vedoucímu mise a poskytování poradenství a technické podpory vedoucímu mise.

4.   Civilní velitel operace podává prostřednictvím vysokého představitele zprávy Radě.

5.   Veškerý vyslaný personál zůstává zcela pod velením vnitrostátních orgánů příslušného vysílajícího státu v souladu s vnitrostátními právními předpisy nebo dotčeného orgánu Unie či Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ). Tyto orgány převedou operační řízení svého personálu na civilního velitele operace.

6.   Civilní velitel operace nese celkovou odpovědnost za zajištění řádného výkonu činností Unie.

Článek 6

Vedoucí mise

1.   Vedoucí mise nese odpovědnost za misi EUAM Ukraine a vykonává její velení a řízení v místě působení. Vedoucí mise je přímo odpovědný civilnímu veliteli operace a jedná v souladu s jeho pokyny.

2.   Vedoucí mise zastupuje misi EUAM Ukraine v oblasti její působnosti. Vedoucí mise může v rámci své celkové odpovědnosti pověřit členy personálu mise EUAM Ukraine řídícími úkoly v personálních a finančních záležitostech.

3.   Vedoucí mise nese administrativní a ligistickou odpovědnost za misi EUAM Ukraine, včetně odpovědnosti za majetek, zdroje a informace, které má mise k dispozici.

4.   Vedoucí mise odpovídá za kázeňský dohled nad personálem. Kázeňská opatření vůči vyslanému personálu jsou v pravomoci příslušného vnitrostátního orgánu v souladu s vnitrostátními právními předpisy nebo dotčeného orgánu Unie či ESVČ.

Článek 7

Politická kontrola a strategické řízení

1.   Politický a bezpečnostní výbor vykonává na odpovědnost Rady a vysokého představitele politickou kontrolu a strategické řízení mise EUAM Ukraine. Rada za tímto účelem zmocňuje Politický a bezpečnostní výbor k přijímání příslušných rozhodnutí v souladu s čl. 38 třetím pododstavcem Smlouvy o Evropské unii. Toto zmocnění zahrnuje zejména pravomoc jmenovat na návrh vysokého představitele vedoucího mise a pozměňovat koncepci operací (CONOPS) a operačním plán (OPLAN). Rozhodovací pravomoc, pokud jde o cíle a ukončení mise EUAM Ukraine, si ponechává Rada.

2.   Politický a bezpečnostní výbor pravidelně podává zprávy Radě.

3.   Politický a bezpečnostní výbor dostává pravidelně a podle potřeby zprávy od civilního velitele operace a vedoucího mise týkající se otázek spadajících do příslušných oblastí jejich působnosti.

Článek 8

Personál

1.   Misi EUAM Ukraine tvoří zejména personál vyslaný členskými státy, orgány Unie nebo ESVČ. Každý členský stát, každý orgán Unie nebo ESVČ nesou náklady na personál, který vyslaly, včetně cestovních výdajů na cestu do místa určení a zpět, platů, nákladů na zdravotní péči a příspěvků jiných než použitelné denní dávky.

2.   Každý členský stát, každý orgán Unie a ESVČ odpovídají za řešení veškerých stížností člena personálu ohledně vyslání nebo stížností, které se jimi vyslaného člena personálu týkají, a zahajují veškerá řízení proti uvedené osobě.

3.   Mise EUAM Ukraine může také přijímat na smluvním základě mezinárodní a místní personál, pokud požadované funkce nemohou být zajištěny personálem vyslaným členskými státy. Ve výjimečných a řádně odůvodněných případech, kdy nejsou k dispozici vhodní uchazeči z členských států, mohou být na smluvním základě případně přijímáni státní příslušníci zúčastněných třetích států.

4.   Pracovní podmínky a práva a povinnosti mezinárodního a místního personálu jsou stanoveny ve smlouvách uzavřených mezi misí EUAM Ukraine a dotyčnými členy personálu.

Článek 9

Postavení mise EUAM Ukraine a jejího personálu

Postavení mise EUAM Ukraine a jejího personálu, včetně případných výsad, imunit a dalších záruk nezbytných pro uskutečnění a řádný průběh mise EUAM Ukraine, se upraví v dohodě, která bude uzavřena podle článku 37 Smlouvy o Evropské unii a postupem podle článku 218 Smlouvy o fungování Evropské unie.

Článek 10

Účast třetích států

1.   Aniž je dotčena rozhodovací samostatnost Unie a její jednotný institucionální rámec, mohou být třetí státy vyzvány, aby přispěly k misi EUAM Ukraine tím, že ponesou náklady na vyslání svého personálu, včetně platů, pojištění proti všem rizikům, denních dávek a cestovních výdajů na cestu na Ukrajinu a zpět, a že odpovídajícím způsobem přispějí na provozní náklady mise EUAM Ukraine.

2.   Třetí státy přispívající na misi EUAM Ukraine mají ve vztahu k běžnému řízení této mise stejná práva a povinnosti jako členské státy.

3.   Rada zmocňuje Politický a bezpečnostní výbor k přijímání příslušných rozhodnutí ve věci přijímání navrhovaných příspěvků a ke zřízení výboru přispěvatelů.

4.   Podrobnosti týkající se účasti třetích států jsou upraveny v dohodách uzavřených v souladu s článkem 37 Smlouvy o Evropské unii. Jestliže Unie a třetí stát uzavřely dohodu, kterou se vytváří rámec pro účast tohoto třetího státu na operacích Unie pro řešení krizí, použijí se v souvislosti s misí EUAM Ukraine ustanovení takové dohody.

Článek 11

Bezpečnost

1.   Civilní velitel operace řídí plánování prováděné vedoucím mise v oblasti bezpečnostních opatření a zajišťuje jejich řádné a účinné provádění misí EUAM Ukraine v souladu s článkem 5.

2.   Vedoucí mise odpovídá za bezpečnost mise EUAM Ukraine a za zajištění plnění minimálních bezpečnostních požadavků kladených na tuto misi v souladu s politikou Unie v oblasti bezpečnosti personálu nasazeného mimo Unii při provádění operací podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii.

3.   Vedoucímu mise je nápomocen důstojník pro bezpečnost mise, který podává zprávy vedoucímu mise a rovněž udržuje úzké služební vztahy s ESVČ.

4.   Personál mise EUAM Ukraine se účastní povinného bezpečnostního školení odpovídajícího míře rizika v oblasti nasazení. Dostane se mu také pravidelného udržovacího výcviku v místě působení organizovaného důstojníkem pro bezpečnost mise.

5.   Vedoucí mise zajistí ochranu utajovaných informací Evropské unie v souladu s rozhodnutím Rady 2013/488/EU (1).

Článek 12

Pohotovostní složka

Pro misi EUAM Ukraine se uvádí v činnost pohotovostní složka.

Článek 13

Právní ustanovení

Mise EUAM Ukraine je způsobilá k zadávání zakázek na služby a dodávky, uzavírání smluv a správních ujednání, zaměstnávání personálu, disponování s bankovními účty, nabývání a zcizování majetku, vyrovnávání svých závazků a k vystupování před soudem v rozsahu nezbytném k provádění tohoto rozhodnutí.

Článek 14

Finanční ustanovení

1.   Finanční referenční částka určená na pokrytí výdajů souvisejících s misí EUAM Ukraine do dne 30. listopadu 2014 činí 2 680 000 EUR. Finanční referenční částku na následující období stanoví Rada.

2.   Veškeré výdaje se spravují podle postupů a pravidel použitelných pro souhrnný rozpočet Unie. Fyzickým a právnickým osobám je umožněno se bez omezení účastnit zadávání veřejných zakázek ze strany mise EUAM Ukraine. Na zboží zakoupené misí EUAM Ukraine se navíc nevztahují žádná pravidla původu. S výhradou schválení Komisí může mise uzavírat technická ujednání s členskými státy, hostitelskou zemí, zúčastněnými třetími státy a dalšími mezinárodními aktéry ohledně poskytování vybavení, služeb a prostor pro misi EUAM Ukraine.

3.   Mise EUAM Ukraine odpovídá za plnění svého rozpočtu. Za tímto účelem podepíše smlouvu s Komisí.

4.   Aniž jsou dotčena ustanovení o postavení mise EUAM Ukraine a jejího personálu, odpovídá mise EUAM Ukraine za veškeré nároky a závazky vyplývající z provádění mandátu, s výjimkou nároků souvisejících s vážným porušením povinností ze strany vedoucího mise, za něž nese odpovědnost vedoucí mise.

5.   Prováděním finančních ustanovení není dotčena linie velení stanovená v článcích 4, 5 a 6 a operační požadavky mise EUAM Ukraine, včetně slučitelnosti vybavení a interoperability jejích týmů.

6.   Výdaje jsou způsobilé ode dne podpisu smlouvy uvedené v odstavci 3.

Článek 15

Projektová skupina

1.   Mise EUAM Ukraine zahrnuje projektovou skupinu pro určování a provádění projektů. Mise EUAM Ukraine podle potřeby usnadňuje realizaci projektů prováděných členskými státy a třetími státy na vlastní odpovědnost v oblastech souvisejících s misí EUAM Ukraine a na podporu jejích cílů a poskytuje k nim poradenství.

2.   S výhradou odstavce 3 je mise EUAM Ukraine oprávněna použít k provádění projektů, které jsou považovány za projekty doplňující soudržným způsobem ostatní akce této mise, finanční příspěvky členských států nebo třetích států, a to v těchto případech:

| — | projekt je uveden ve finančním výkazu týkajícím se tohoto rozhodnutí; nebo |
| --- | --- |

—

projekt je uveden ve finančním výkazu týkajícím se tohoto rozhodnutí; nebo

| — | projekt je v průběhu mise začleněn prostřednictvím změny uvedeného finančního výkazu na žádost vedoucího mise. |
| --- | --- |

—

projekt je v průběhu mise začleněn prostřednictvím změny uvedeného finančního výkazu na žádost vedoucího mise.

Mise EUAM Ukraine uzavře s uvedenými státy ujednání obsahující zejména konkrétní postupy při reakci na případnou stížnost třetí strany ohledně škod vzniklých jednáním nebo opomenutím této mise při využívání finančních prostředků, které mu tyto státy poskytly. Přispívající státy nemohou v žádném případě činit Unii nebo vysokého představitele odpovědnými za jednání nebo opomenutí mise EUAM Ukraine při využívání finančních prostředků poskytnutých těmito státy.

3.   Přijetí finančního příspěvku pro projektovou skupinu od třetích států schvaluje Politický a bezpečnostní výbor.

Článek 16

Soulad reakce a koordinace ze strany Unie

1.   Vysoký představitel zajistí, aby provádění tohoto rozhodnutí bylo v souladu s vnější činností Unie jako celku.

2.   Aniž je dotčena linie velení, jedná vedoucí mise v zájmu zajištění souladu činnosti Unie na Ukrajině v úzké koordinaci s delegací Unie na Ukrajině. Vedoucí delegace v Kyjevě poskytuje při zachování linie velení vedoucímu mise EUAM Ukraine politická doporučení týkající se místní situace. Vedoucí mise EUAM Ukraine a vedoucí delegace v Kyjevě vedou v případě potřeby konzultace.

3.   Mise EUAM Ukraine a mise Evropské unie pro pomoc na hranicích v Moldavské republice a na Ukrajině (EUBAM Moldova/Ukraine) vzájemně spolupracují.

4.   Dále je usilováno o systematickou spolupráci, koordinaci a doplňkovost s činnostmi dalších příslušných mezinárodních partnerů, a to zejména s OBSE, aby byla zajištěna účinná činnost.

Článek 17

Poskytování informací

1.   Vysoký představitel je v souladu s rozhodnutím 2013/488/EU oprávněn v nezbytných případech a v souladu s potřebami mise EUAM Ukraine poskytovat třetím státům přidruženým k tomuto rozhodnutí, utajované informace Evropské unie vytvořené pro účely této mise až do stupně utajení „RESTREINT UE/EU RESTRICTED“.

2.   V případě zvláštní a neodkladné operační potřeby je vysoký představitel v souladu s rozhodnutím 2013/488/EU též oprávněn poskytovat hostitelskému státu veškeré utajované informace Evropské unie vytvořené pro účely mise EUAM Ukraine až do stupně utajení „RESTREINT UE/EU RESTRICTED“. Za tímto účelem budou vypracována ujednání mezi vysokým představitelem a příslušnými orgány hostitelského státu.

3.   Vysoký představitel je oprávněn poskytovat třetím státům přidruženým k tomuto rozhodnutí neutajované dokumenty Evropské unie o jednáních Rady týkajících se mise EUAM Ukraine, na které se vztahuje služební tajemství podle čl. 6 odst. 1 jednacího řádu Rady (2).

4.   Vysoký představitel může v souladu s oddílem VII přílohy VI rozhodnutí 2013/488/EU přenést tato zmocnění, jakož i pravomoc uzavírat ujednání uvedená v odstavci 2 na úředníky ESVČ, civilního velitele operace nebo velitele mise.

Článek 18

Strategický přezkum

Počáteční mandát mise EUAM Ukraine je stanoven na dva roky. Strategický přezkum se provede jeden rok po zahájení mise.

Článek 19

Vstup v platnost a doba platnosti

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

Použije se po dobu 24 měsíců ode dne zahájení mise EUAM Ukraine.

V Bruselu dne 22. července 2014.

Za Radu

předsedkyně

C. ASHTON

---

(1)  Rozhodnutí Rady 2013/488/EU ze dne 23. září 2013 o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU (Úř. věst. L 274, 15.10.2013, s. 1).

1

(2)  Rozhodnutí Rady 2009/937/EU ze dne 1. prosince 2009, kterým se přijímá její jednací řád (Úř. věst. L 325, 11.12.2009, s. 35).

2

---

| 23.7.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 217/48 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 217/48

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ RADY 2014/487/SZBP

ze dne 22. července 2014,

kterým se provádí rozhodnutí 2011/137/SZBP o omezujících opatřeních s ohledem na situaci v Libyi

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 31 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na rozhodnutí Rady 2011/137/SZBP ze dne 28. února 2011 o omezujících opatřeních s ohledem na situaci v Libyi (1), a zejména na čl. 8 odst. 2 uvedeného rozhodnutí,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 28. února 2011 přijala Rada rozhodnutí 2011/137/SZBP. |
| --- | --- |

(1)

Dne 28. února 2011 přijala Rada rozhodnutí 2011/137/SZBP.

| (2) | Rada se domnívá, že již neexistují důvody pro ponechání jedné osoby na seznamu obsaženém v příloze IV rozhodnutí 2011/137/SZBP. |
| --- | --- |

(2)

Rada se domnívá, že již neexistují důvody pro ponechání jedné osoby na seznamu obsaženém v příloze IV rozhodnutí 2011/137/SZBP.

| (3) | Rozhodnutí 2011/137/SZBP by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutí 2011/137/SZBP by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Ze seznamu v příloze IV rozhodnutí 2011/137/SZBP se vyjímá tato osoba:

| 23. | ZIDANE, Mohamad Ali. |
| --- | --- |

23.

ZIDANE, Mohamad Ali.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 22. července 2014.

Za Radu

předsedkyně

C. ASHTON

---

(1)  Úř. věst. L 58, 3.3.2011, s. 53.

1

---

| 23.7.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 217/49 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 217/49

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ RADY 2014/488/SZBP

ze dne 22. července 2014,

kterým se provádí rozhodnutí 2013/255/SZBP o omezujících opatřeních vůči Sýrii

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 31 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na rozhodnutí Rady 2013/255/SZBP ze dne 31. května 2013 o omezujících opatřeních vůči Sýrii (1), a zejména na čl. 30 odst. 1 uvedeného rozhodnutí,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 31. května 2013 přijala Rada rozhodnutí 2013/255/SZBP. |
| --- | --- |

(1)

Dne 31. května 2013 přijala Rada rozhodnutí 2013/255/SZBP.

| (2) | Vzhledem k závažnosti situace by měly být na seznam osob a subjektů, na něž se vztahují omezující opatření, obsažený v příloze I rozhodnutí 2013/255/SZBP zařazeny další tři osoby a devět subjektů. |
| --- | --- |

(2)

Vzhledem k závažnosti situace by měly být na seznam osob a subjektů, na něž se vztahují omezující opatření, obsažený v příloze I rozhodnutí 2013/255/SZBP zařazeny další tři osoby a devět subjektů.

| (3) | Rozhodnutí 2013/255/SZBP by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutí 2013/255/SZBP by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Na seznam obsažený v příloze I rozhodnutí 2013/255/SZBP se doplňují osoby a subjekty uvedené v příloze tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne22. července 2014.

Za Radu

předsedkyně

C. ASHTON

---

(1)  Úř. věst. L 147, 1.6.2013, s. 14.

1

---

PŘÍLOHA

Seznam osob a subjektů podle článku 1

A.   Osoby

| | Jméno | Identifikační údaje | Odůvodnění | Datum zařazení na seznam |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 180. | Hashim Anwar al-Aqqad, také znám jako Hashem Aqqad, Hashem Akkad, Hashim Akkad | datum narození: 1961;
  Mohagirine, Sýrie | Přední podnikatel, předseda skupiny společností Akkad Group, která působí v řadě odvětví syrského hospodářství, včetně odvětví ropy a zemního plynu. Poskytuje podporu syrskému režimu a má z něj prospěch. | 23.7.2014 |
| 181. | Plukovník Suhayl Hasan, také znám jako plukovník Suhayl al-Hasan, „al-Nimir“/„Tygr“, Sohail Hassan, Sohail al-Hassan, Suhail Hassan, podplukovník Suhayl Hassan, brigádní generál Suhayl Hasan | | Vojenský velitel zastupující syrský režim, odpovědný za násilné represe vůči civilnímu obyvatelstvu; podporuje režim. | 23.7.2014 |
| 182. | Amr Armanazi, také znám jako Amr Muhammad Najib Al-Armanazi, Amr Najib Armanazi, Amrou Al-Armanazy | datum narození: 7. února 1944. | Generální ředitel Syrian Scientific Studies and Research Centre (SSRC), odpovědného za poskytování podpory syrské armádě na pořizování vybavení, které je přímo používáno ke sledování a represi demonstrantů.
  Odpovědný za násilné represe vůči civilnímu obyvatelstvu; podporuje režim. | 23.7.2014 |

Jméno

Identifikační údaje

Odůvodnění

Datum zařazení na seznam

180.

Hashim Anwar al-Aqqad, také znám jako Hashem Aqqad, Hashem Akkad, Hashim Akkad

datum narození: 1961;

Mohagirine, Sýrie

Přední podnikatel, předseda skupiny společností Akkad Group, která působí v řadě odvětví syrského hospodářství, včetně odvětví ropy a zemního plynu. Poskytuje podporu syrskému režimu a má z něj prospěch.

23.7.2014

181.

Plukovník Suhayl Hasan, také znám jako plukovník Suhayl al-Hasan, „al-Nimir“/„Tygr“, Sohail Hassan, Sohail al-Hassan, Suhail Hassan, podplukovník Suhayl Hassan, brigádní generál Suhayl Hasan

Vojenský velitel zastupující syrský režim, odpovědný za násilné represe vůči civilnímu obyvatelstvu; podporuje režim.

23.7.2014

182.

Amr Armanazi, také znám jako Amr Muhammad Najib Al-Armanazi, Amr Najib Armanazi, Amrou Al-Armanazy

datum narození: 7. února 1944.

Generální ředitel Syrian Scientific Studies and Research Centre (SSRC), odpovědného za poskytování podpory syrské armádě na pořizování vybavení, které je přímo používáno ke sledování a represi demonstrantů.

Odpovědný za násilné represe vůči civilnímu obyvatelstvu; podporuje režim.

23.7.2014

B.   Subjekty

| | Jméno | Identifikační údaje | Odůvodnění | Datum zařazení na seznam |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 54. | Oceans Petroleum Trading, také pod názvem Overseas Petroleum Tradeing (SAL), Overseas Petroleum Company. | Dunant Street, Snoubra Sector, Bejrút, Libanon | Poskytuje podporu syrskému režimu a má z něj prospěch tím, že organizuje tajné dodávky ropy určené tomuto režimu. | 23.7.2014 |
| 55. | Tri Oceans Trading | 35b Saray El Maadi Tower, Corniche El Nile, Káhira, Egypt, PSČ 11431 P.O. Box: 1313 Maadi | Poskytuje podporu syrskému režimu a má z něj prospěch tím, že organizuje tajné dodávky ropy určené tomuto režimu. | 23.7.2014 |
| 56. | The Baniyas Refinery Company, také pod názvem Banias, Banyas. | Banias Refinery Building, 26 Latkia Main Road, Tartús, P.O. Box 26, Sýrie | Dceřiná společnost společnosti General Corporation for Refining and Distribution of Petroleum Products (GCRDPP), spadající pod ministerstvo pro ropu a nerostné zdroje. Jako taková poskytuje finanční podporu syrskému režimu. | 23.7.2014 |
| 57. | The Homs Refinery Company, také pod názvem Hims, General Company for Homs Refinery. | General Company for Homs Refinery Building, 352 Tripoli Street, Homs, P.O. Box 352, Sýrie | Dceřiná společnost společnosti General Corporation for Refining and Distribution of Petroleum Products (GCRDPP), spadající pod ministerstvo pro ropu a nerostné zdroje. Jako taková poskytuje finanční podporu syrskému režimu. | 23.7.2014 |
| 58. | Army Supply Bureau | PO Box 3361, Damašek | Subjekt, který se podílí na pořizování vojenského vybavení na podporu režimu, a je tudíž odpovědný za násilné represe vůči civilnímu obyvatelstvu v Sýrii. Spadá pod syrské ministerstvo obrany. | 23.7.2014 |
| 59. | Industrial Establishment of Defence, také pod názvem Industrial Establishment of Defense (IED), Industrial Establishment for Defence, Defence Factories Establishment, Establissements Industriels de la Defense (EID), Establissement Industrial de la Defence (ETINDE), Coefficient Defense Foundation. | Al Thawraa Street, P.O. Box 2330 Damašek, nebo Al-Hameh poblíž Damašku (Damascus Countryside), P.O. Box 2230 | Subjekt, který se podílí na pořizování vojenského vybavení na podporu režimu, a je tudíž odpovědný za násilné represe vůči civilnímu obyvatelstvu v Sýrii. Spadá pod syrské ministerstvo obrany. | 23.7.2014 |
| 60. | Higher Institute for Applied Sciences and Technology (HISAT) | P.O. Box 31983, Barzeh | Subjekt přidružený k Syrian Scientific Studies and Research Centre (SSRC), který je již určen; současně je jeho dceřinou společností. Poskytuje odbornou přípravu a podporu SSCR, a je tudíž odpovědný za násilné represe vůči civilnímu obyvatelstvu. | 23.7.2014 |
| 61. | National Standards & Calibration Laboratory (NSCL) | P.O. Box 4470 Damašek | Subjekt přidružený k Syrian Scientific Studies and Research Centre (SSRC), který je již určen; současně je jeho dceřinou společností. Poskytuje odbornou přípravu a podporu SSCR, a je tudíž odpovědný za násilné represe vůči civilnímu obyvatelstvu. | 23.7.2014 |
| 62. | El Jazireh, také pod názvem Al Jazerra | Shaheen Building, 2nd floor, Sami el Solh, Bejrút; odvětví uhlovodíků | Subjekt, který vlastní či ovládá Ayman Jaber, a je tedy spojen s jednou z určených osob. | 23.7.2014 |

Jméno

Identifikační údaje

Odůvodnění

Datum zařazení na seznam

54.

Oceans Petroleum Trading, také pod názvem Overseas Petroleum Tradeing (SAL), Overseas Petroleum Company.

Dunant Street, Snoubra Sector, Bejrút, Libanon

Poskytuje podporu syrskému režimu a má z něj prospěch tím, že organizuje tajné dodávky ropy určené tomuto režimu.

23.7.2014

55.

Tri Oceans Trading

35b Saray El Maadi Tower, Corniche El Nile, Káhira, Egypt, PSČ 11431 P.O. Box: 1313 Maadi

Poskytuje podporu syrskému režimu a má z něj prospěch tím, že organizuje tajné dodávky ropy určené tomuto režimu.

23.7.2014

56.

The Baniyas Refinery Company, také pod názvem Banias, Banyas.

Banias Refinery Building, 26 Latkia Main Road, Tartús, P.O. Box 26, Sýrie

Dceřiná společnost společnosti General Corporation for Refining and Distribution of Petroleum Products (GCRDPP), spadající pod ministerstvo pro ropu a nerostné zdroje. Jako taková poskytuje finanční podporu syrskému režimu.

23.7.2014

57.

The Homs Refinery Company, také pod názvem Hims, General Company for Homs Refinery.

General Company for Homs Refinery Building, 352 Tripoli Street, Homs, P.O. Box 352, Sýrie

Dceřiná společnost společnosti General Corporation for Refining and Distribution of Petroleum Products (GCRDPP), spadající pod ministerstvo pro ropu a nerostné zdroje. Jako taková poskytuje finanční podporu syrskému režimu.

23.7.2014

58.

Army Supply Bureau

PO Box 3361, Damašek

Subjekt, který se podílí na pořizování vojenského vybavení na podporu režimu, a je tudíž odpovědný za násilné represe vůči civilnímu obyvatelstvu v Sýrii. Spadá pod syrské ministerstvo obrany.

23.7.2014

59.

Industrial Establishment of Defence, také pod názvem Industrial Establishment of Defense (IED), Industrial Establishment for Defence, Defence Factories Establishment, Establissements Industriels de la Defense (EID), Establissement Industrial de la Defence (ETINDE), Coefficient Defense Foundation.

Al Thawraa Street, P.O. Box 2330 Damašek, nebo Al-Hameh poblíž Damašku (Damascus Countryside), P.O. Box 2230

Subjekt, který se podílí na pořizování vojenského vybavení na podporu režimu, a je tudíž odpovědný za násilné represe vůči civilnímu obyvatelstvu v Sýrii. Spadá pod syrské ministerstvo obrany.

23.7.2014

60.

Higher Institute for Applied Sciences and Technology (HISAT)

P.O. Box 31983, Barzeh

Subjekt přidružený k Syrian Scientific Studies and Research Centre (SSRC), který je již určen; současně je jeho dceřinou společností. Poskytuje odbornou přípravu a podporu SSCR, a je tudíž odpovědný za násilné represe vůči civilnímu obyvatelstvu.

23.7.2014

61.

National Standards & Calibration Laboratory (NSCL)

P.O. Box 4470 Damašek

Subjekt přidružený k Syrian Scientific Studies and Research Centre (SSRC), který je již určen; současně je jeho dceřinou společností. Poskytuje odbornou přípravu a podporu SSCR, a je tudíž odpovědný za násilné represe vůči civilnímu obyvatelstvu.

23.7.2014

62.

El Jazireh, také pod názvem Al Jazerra

Shaheen Building, 2nd floor, Sami el Solh, Bejrút; odvětví uhlovodíků

Subjekt, který vlastní či ovládá Ayman Jaber, a je tedy spojen s jednou z určených osob.

23.7.2014

---

| 23.7.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 217/52 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 217/52

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 19. června 2013

o státní podpoře SA.28599 (C 23/10 (ex NN 36/10, ex CP 163/09)) poskytnuté Španělským královstvím na zavedení digitálního pozemního televizního vysílání ve vzdálených a méně urbanizovaných oblastech (kromě oblasti Kastilie-La Mancha)

(oznámeno pod číslem C(2013) 3204)

(Pouze španělské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2014/489/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a),

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1), a s ohledem na uvedené připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

| (1) | Komise dne 18. května 2009 obdržela stížnost od společnosti SES Astra S.A. (dále jen „Astra“). Tato stížnost se týkala údajného režimu státní podpory přijatého španělskými orgány v souvislosti s přechodem od analogového na digitální televizní vysílání ve vzdálených a méně urbanizovaných oblastech Španělska. Astra uváděla, že tento režim představoval neoznámenou, a tudíž protiprávní podporu, která vede k narušení hospodářské soutěže mezi platformou pozemního a satelitního vysílání. |
| --- | --- |

(1)

Komise dne 18. května 2009 obdržela stížnost od společnosti SES Astra S.A. (dále jen „Astra“). Tato stížnost se týkala údajného režimu státní podpory přijatého španělskými orgány v souvislosti s přechodem od analogového na digitální televizní vysílání ve vzdálených a méně urbanizovaných oblastech Španělska. Astra uváděla, že tento režim představoval neoznámenou, a tudíž protiprávní podporu, která vede k narušení hospodářské soutěže mezi platformou pozemního a satelitního vysílání.

| (2) | Napadený režim se opírá o zákon 10/2005 ze dne 14. června 2005 o naléhavých opatřeních na podporu digitálního pozemního vysílání, o liberalizaci kabelového vysílání a o podpoře pluralismu (Ley 10/2005, de 14 de junio de 2005, de Medidas Urgentes para el Impulso de la Televisión Digital Terrestre, de Liberalización de la Televisión por Cable y de Fomento del Pluralismo) (2). Dalšími legislativními akty, které byly přijaty v souvislosti s přechodem na digitální pozemní vysílání, jsou mimo jiné: královské nařízení 944/2005 ze dne 29. července 2005, kterým se přijímá celostátní technický plán pro pozemní digitální vysílání (Real Decreto 944/2005 de 29 de julio, por el que se aprueba el Plan Técnico Nacional de la televisión digital terrestre, (3) dále jen „celostátní technický plán“); královské nařízení 945/2005 ze dne 29. července 2005, kterým se přijímá obecné nařízení o poskytování služeb digitálního pozemního vysílání (Real Decreto 945/2005, de 29 de julio, por el que se aprueba el Reglamento general de prestación del servicio de televisión digital terrestre); rozhodnutí ITC/2476/2005 ze dne 29. července 2005 o přijetí technického nařízení a o poskytování služeb digitálního pozemního vysílání (Orden ITC/2476/2005, de 29 de julio, por la que se aprueba el Reglamento técnico y de prestación del servicio de televisión digital terrestre) a královské nařízení 920/2006 ze dne 28. července 2006, kterým se přijímá obecné nařízení o poskytování služeb kabelového rozhlasového a televizního vysílání (Real Decreto 920/2006, de 28 de julio, por el que se aprueba el Reglamento general de prestación del servicio de difusión de radio y televisión por cable). |
| --- | --- |

(2)

Napadený režim se opírá o zákon 10/2005 ze dne 14. června 2005 o naléhavých opatřeních na podporu digitálního pozemního vysílání, o liberalizaci kabelového vysílání a o podpoře pluralismu (Ley 10/2005, de 14 de junio de 2005, de Medidas Urgentes para el Impulso de la Televisión Digital Terrestre, de Liberalización de la Televisión por Cable y de Fomento del Pluralismo) (2). Dalšími legislativními akty, které byly přijaty v souvislosti s přechodem na digitální pozemní vysílání, jsou mimo jiné: královské nařízení 944/2005 ze dne 29. července 2005, kterým se přijímá celostátní technický plán pro pozemní digitální vysílání (Real Decreto 944/2005 de 29 de julio, por el que se aprueba el Plan Técnico Nacional de la televisión digital terrestre, (3) dále jen „celostátní technický plán“); královské nařízení 945/2005 ze dne 29. července 2005, kterým se přijímá obecné nařízení o poskytování služeb digitálního pozemního vysílání (Real Decreto 945/2005, de 29 de julio, por el que se aprueba el Reglamento general de prestación del servicio de televisión digital terrestre); rozhodnutí ITC/2476/2005 ze dne 29. července 2005 o přijetí technického nařízení a o poskytování služeb digitálního pozemního vysílání (Orden ITC/2476/2005, de 29 de julio, por la que se aprueba el Reglamento técnico y de prestación del servicio de televisión digital terrestre) a královské nařízení 920/2006 ze dne 28. července 2006, kterým se přijímá obecné nařízení o poskytování služeb kabelového rozhlasového a televizního vysílání (Real Decreto 920/2006, de 28 de julio, por el que se aprueba el Reglamento general de prestación del servicio de difusión de radio y televisión por cable).

| (3) | Dopisem ze dne 29. září 2010 oznámila Komise Španělskému království, že se rozhodla zahájit ohledně dotyčné podpory formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), a to pro celé území Španělska s výjimkou oblasti Kastilie-La Mancha, pro kterou bylo zahájeno zvláštní řízení (4). Rozhodnutí Komise týkající se zahájení řízení (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) bylo zveřejněno dne 14. prosince 2010 v Úředním věstníku Evropské unie
   (5). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k opatření vyjádřily. |
| --- | --- |

(3)

Dopisem ze dne 29. září 2010 oznámila Komise Španělskému království, že se rozhodla zahájit ohledně dotyčné podpory formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), a to pro celé území Španělska s výjimkou oblasti Kastilie-La Mancha, pro kterou bylo zahájeno zvláštní řízení (4). Rozhodnutí Komise týkající se zahájení řízení (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) bylo zveřejněno dne 14. prosince 2010 v Úředním věstníku Evropské unie
   (5). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k opatření vyjádřily.

| (4) | Po prodloužení lhůty odpovědělo Španělsko dopisem ze dne 30. listopadu 2011 na žádost o vyjádření uvedenou v rozhodnutí o zahájení řízení. Kromě španělské ústřední vlády předložily svá vyjádření nebo odpovědi na otázky položené prostřednictvím rozhodnutí o zahájení také orgány autonomních oblastí Asturie, Aragón, Baskicko, Kastilie a León, Kastilie-La Mancha (6), Extremadura, Galicie, La Rioja, Madrid a Murcie. |
| --- | --- |

(4)

Po prodloužení lhůty odpovědělo Španělsko dopisem ze dne 30. listopadu 2011 na žádost o vyjádření uvedenou v rozhodnutí o zahájení řízení. Kromě španělské ústřední vlády předložily svá vyjádření nebo odpovědi na otázky položené prostřednictvím rozhodnutí o zahájení také orgány autonomních oblastí Asturie, Aragón, Baskicko, Kastilie a León, Kastilie-La Mancha (6), Extremadura, Galicie, La Rioja, Madrid a Murcie.

| (5) | Vyjádření předložily Komisi také Radiodifusión Digital SL dopisem ze dne 11. ledna 2011, Grupo Antena 3 a UTECA (Unión de Televisiones Comerciales Asociadas – sdružení komerčních provozovatelů televizního vysílání) dopisy ze dne 28. ledna 2011, Gestora La Sexta dopisem ze dne 31. ledna 2011, Abertis Telecom SA (dále jen „Abertis“) dopisem ze dne 2. února 2011 a Astra a Telecinco dopisy ze dne 4. února 2011. Prostřednictvím dopisů ze dne 19. ledna a 9. února 2011 zaslala Komise tato vyjádření španělským orgánům a poskytla jim příležitost odpovědět. Španělské orgány tak učinily prostřednictvím dopisů ze dne 22. února a 14. března 2011. |
| --- | --- |

(5)

Vyjádření předložily Komisi také Radiodifusión Digital SL dopisem ze dne 11. ledna 2011, Grupo Antena 3 a UTECA (Unión de Televisiones Comerciales Asociadas – sdružení komerčních provozovatelů televizního vysílání) dopisy ze dne 28. ledna 2011, Gestora La Sexta dopisem ze dne 31. ledna 2011, Abertis Telecom SA (dále jen „Abertis“) dopisem ze dne 2. února 2011 a Astra a Telecinco dopisy ze dne 4. února 2011. Prostřednictvím dopisů ze dne 19. ledna a 9. února 2011 zaslala Komise tato vyjádření španělským orgánům a poskytla jim příležitost odpovědět. Španělské orgány tak učinily prostřednictvím dopisů ze dne 22. února a 14. března 2011.

| (6) | V průběhu řízení se konalo několik schůzek: mezi Komisí a španělskými orgány ve dnech 11. a 12. dubna 2011, mezi Komisí a společností Astra dne 14. dubna 2011, mezi Komisí a společností Abertis dne 5. května 2011 a mezi Komisí a sdružením UTECA dne 5. července 2011. Poté, co Španělsko zaslalo z vlastního podnětu několik vysvětlujících dopisů, včetně vyjádření autonomní oblasti Baskicko ze dne 24. února 2011, byla Španělsku dopisem ze dne 14. února 2012 zaslána formální žádost o informace. Poté, co byla prodloužena lhůta pro zaslání odpovědi, odpověděly španělské orgány dopisem ze dne 16. dubna, přičemž následně svou odpověď doplnily prostřednictvím dopisů z 15., 19. a 25. června 2012. Vzhledem k tomu, že část informací stále chyběla, zaslala Komise dne 9. srpna 2012 žádost o poskytnutí dodatečných informací. Po prodloužení lhůty odpověděly španělské orgány dopisem ze dne 10. října 2012 a svou odpověď následně doplnily prostřednictvím dopisu ze dne 30. října 2012. |
| --- | --- |

(6)

V průběhu řízení se konalo několik schůzek: mezi Komisí a španělskými orgány ve dnech 11. a 12. dubna 2011, mezi Komisí a společností Astra dne 14. dubna 2011, mezi Komisí a společností Abertis dne 5. května 2011 a mezi Komisí a sdružením UTECA dne 5. července 2011. Poté, co Španělsko zaslalo z vlastního podnětu několik vysvětlujících dopisů, včetně vyjádření autonomní oblasti Baskicko ze dne 24. února 2011, byla Španělsku dopisem ze dne 14. února 2012 zaslána formální žádost o informace. Poté, co byla prodloužena lhůta pro zaslání odpovědi, odpověděly španělské orgány dopisem ze dne 16. dubna, přičemž následně svou odpověď doplnily prostřednictvím dopisů z 15., 19. a 25. června 2012. Vzhledem k tomu, že část informací stále chyběla, zaslala Komise dne 9. srpna 2012 žádost o poskytnutí dodatečných informací. Po prodloužení lhůty odpověděly španělské orgány dopisem ze dne 10. října 2012 a svou odpověď následně doplnily prostřednictvím dopisu ze dne 30. října 2012.

| (7) | Společnost Abertis kromě toho poskytla z vlastního podnětu dodatečné informace prostřednictvím dopisů ze dne 22. června 2011 a 25. července 2012. Společnost Astra poskytla další informace prostřednictvím dopisů z 21. července 2011, 16. května 2011, 8. září 2011 a 11. listopadu 2011; všechny uvedené písemnosti byly zaslány španělským orgánům k vyjádření. |
| --- | --- |

(7)

Společnost Abertis kromě toho poskytla z vlastního podnětu dodatečné informace prostřednictvím dopisů ze dne 22. června 2011 a 25. července 2012. Společnost Astra poskytla další informace prostřednictvím dopisů z 21. července 2011, 16. května 2011, 8. září 2011 a 11. listopadu 2011; všechny uvedené písemnosti byly zaslány španělským orgánům k vyjádření.

2.   POPIS OPATŘENÍ

2.1.   SOUVISLOSTI

2.1.1.   Stěžovatel

| (8) | Stěžovatel je provozovatelem platformy satelitního vysílání. Společnost SES ASTRA (dále jen „Astra“), založená v roce 1985 pod názvem Société Européenne des Satellites (SES), byla prvním soukromým provozovatelem satelitního vysílání v Evropě. Astra provozuje satelitní systém ASTRA, který nabízí širokou škálu variant vysílání a širokopásmového připojení pro zákazníky v Evropě i mimo ni. Zajišťuje vysílání rozhlasových a televizních programů přímo do milionů domácností a poskytuje připojení k internetu a síťové služby orgánům veřejné správy, velkým podnikům, malým a středním podnikům i soukromým obydlím. |
| --- | --- |

(8)

Stěžovatel je provozovatelem platformy satelitního vysílání. Společnost SES ASTRA (dále jen „Astra“), založená v roce 1985 pod názvem Société Européenne des Satellites (SES), byla prvním soukromým provozovatelem satelitního vysílání v Evropě. Astra provozuje satelitní systém ASTRA, který nabízí širokou škálu variant vysílání a širokopásmového připojení pro zákazníky v Evropě i mimo ni. Zajišťuje vysílání rozhlasových a televizních programů přímo do milionů domácností a poskytuje připojení k internetu a síťové služby orgánům veřejné správy, velkým podnikům, malým a středním podnikům i soukromým obydlím.

| (9) | Astra ve své stížnosti tvrdí, že opatření, která přijala vláda a autonomní oblasti ve vzdálených a méně urbanizovaných oblastech Španělska, porušují zásadu technologické neutrality, neboť zavádějí pozemní vysílání jakožto jediný způsob digitalizace. Astra poukazuje zvláště na případ autonomní oblasti Kantábrie. Ve výběrovém řízení na rozšíření digitálního televizního vysílání na celé území Kantábrie, které bylo vyhlášeno v lednu 2008, vybrala regionální vláda Kantábrie společnost Astra, aby prostřednictvím své platformy zajistila přenos na otevřených kanálech. V listopadu 2008 však regionální vláda tuto smlouvu vypověděla. ASTRA uvádí, že orgány vypověděly smlouvu až poté, co byly informovány o tom, že ústřední vláda zamýšlí financovat zlepšení analogové pozemní sítě. V dopise kantábrijských orgánů ze dne 7. listopadu 2008 je skutečně uvedeno, že důvodem vypovězení smlouvy byla skutečnost, že ústřední vláda mezitím přijala několik rozhodnutí, která se týkala rozšíření digitálního televizního vysílání na celé území Španělska (7). Případ Kantábrie by tedy dokazoval zaprvé to, že Astra byla schopna na daném trhu soutěžit, a zadruhé to, že rozhodnutí přijatá ústřední vládou tuto soutěž znemožnila. |
| --- | --- |

(9)

Astra ve své stížnosti tvrdí, že opatření, která přijala vláda a autonomní oblasti ve vzdálených a méně urbanizovaných oblastech Španělska, porušují zásadu technologické neutrality, neboť zavádějí pozemní vysílání jakožto jediný způsob digitalizace. Astra poukazuje zvláště na případ autonomní oblasti Kantábrie. Ve výběrovém řízení na rozšíření digitálního televizního vysílání na celé území Kantábrie, které bylo vyhlášeno v lednu 2008, vybrala regionální vláda Kantábrie společnost Astra, aby prostřednictvím své platformy zajistila přenos na otevřených kanálech. V listopadu 2008 však regionální vláda tuto smlouvu vypověděla. ASTRA uvádí, že orgány vypověděly smlouvu až poté, co byly informovány o tom, že ústřední vláda zamýšlí financovat zlepšení analogové pozemní sítě. V dopise kantábrijských orgánů ze dne 7. listopadu 2008 je skutečně uvedeno, že důvodem vypovězení smlouvy byla skutečnost, že ústřední vláda mezitím přijala několik rozhodnutí, která se týkala rozšíření digitálního televizního vysílání na celé území Španělska (7). Případ Kantábrie by tedy dokazoval zaprvé to, že Astra byla schopna na daném trhu soutěžit, a zadruhé to, že rozhodnutí přijatá ústřední vládou tuto soutěž znemožnila.

2.1.2.   Odvětví

| (10) | Případ se týká odvětví televizního vysílání, v němž působí značné množství hospodářských subjektů na různých stupních řetězce produktů v oblasti vysílacích služeb. |
| --- | --- |

(10)

Případ se týká odvětví televizního vysílání, v němž působí značné množství hospodářských subjektů na různých stupních řetězce produktů v oblasti vysílacích služeb.

| (11) | Subjekty televizního vysílání jsou provozovatelé televizních kanálů, kteří získávají či sami vytvářejí vlastní televizní obsahy a rozdělují je mezi jednotlivé kanály. Tyto kanály jsou následně zpřístupněny veřejnosti prostřednictvím různých platforem (např. satelitní platformy, digitálního pozemního vysílání, kabelové platformy nebo internetového televizního vysílání). Ve Španělsku zákonodárce rozhodl, že služby televizního vysílání představují veřejnou službu, a proto je poskytují jak subjekty televizního vysílání ve vlastnictví státu (RTVE), tak i soukromé subjekty, které působí na základě státní licence (8). Takzvané otevřené kanály jsou televizním divákům přístupné zdarma. Aby mohli obyvatelé tuto veřejnou službu skutečně využívat, právní předpisy zavádějí povinnost minimálního pokrytí, a to pokud jde jak o vysílání svěřené veřejným subjektům televizního vysílání, tak i o soukromé koncesionáře. Veřejné subjekty televizního vysílání jsou tedy povinny zajistit pokrytí pro nejméně 98 % obyvatel Španělska a soukromé subjekty nejméně pro 96 % obyvatel. Celostátní subjekty televizního vysílání ve Španělsku nemají k dispozici síť celostátního televizního vysílání, a proto uzavírají smlouvy s provozovateli platforem, aby mohly vysílat své obsahy a plnit své povinnosti týkající se pokrytí. |
| --- | --- |

(11)

Subjekty televizního vysílání jsou provozovatelé televizních kanálů, kteří získávají či sami vytvářejí vlastní televizní obsahy a rozdělují je mezi jednotlivé kanály. Tyto kanály jsou následně zpřístupněny veřejnosti prostřednictvím různých platforem (např. satelitní platformy, digitálního pozemního vysílání, kabelové platformy nebo internetového televizního vysílání). Ve Španělsku zákonodárce rozhodl, že služby televizního vysílání představují veřejnou službu, a proto je poskytují jak subjekty televizního vysílání ve vlastnictví státu (RTVE), tak i soukromé subjekty, které působí na základě státní licence (8). Takzvané otevřené kanály jsou televizním divákům přístupné zdarma. Aby mohli obyvatelé tuto veřejnou službu skutečně využívat, právní předpisy zavádějí povinnost minimálního pokrytí, a to pokud jde jak o vysílání svěřené veřejným subjektům televizního vysílání, tak i o soukromé koncesionáře. Veřejné subjekty televizního vysílání jsou tedy povinny zajistit pokrytí pro nejméně 98 % obyvatel Španělska a soukromé subjekty nejméně pro 96 % obyvatel. Celostátní subjekty televizního vysílání ve Španělsku nemají k dispozici síť celostátního televizního vysílání, a proto uzavírají smlouvy s provozovateli platforem, aby mohly vysílat své obsahy a plnit své povinnosti týkající se pokrytí.

| (12) | Dodavatelé telekomunikačních zařízení jsou výrobci nebo zřizovatelé infrastruktur či zařízení nezbytných k vybudování jednotlivých platforem. |
| --- | --- |

(12)

Dodavatelé telekomunikačních zařízení jsou výrobci nebo zřizovatelé infrastruktur či zařízení nezbytných k vybudování jednotlivých platforem.

| (13) | Provozovatelé platforem (nebo provozovatelé sítí) (9) jsou soukromé subjekty nebo subjekty s veřejnou kontrolou, které využívají nezbytnou infrastrukturu (jinými slovy zajišťují přenos a šíření signálu) s cílem nabídnout veřejnosti kanály, které vytvořily subjekty televizního vysílání. V počátcích televizního vysílání existovala pouze platforma pro analogové pozemní vysílání. Rozvoj technologií umožnil postupné pronikání dalších platforem na trh, a sice konkrétně platformy satelitního vysílání, platformy kabelového vysílání a v poslední době také internetového televizního vysílání (10), které pro přenos televizního signálu využívá širokopásmového připojení. |
| --- | --- |

(13)

Provozovatelé platforem (nebo provozovatelé sítí) (9) jsou soukromé subjekty nebo subjekty s veřejnou kontrolou, které využívají nezbytnou infrastrukturu (jinými slovy zajišťují přenos a šíření signálu) s cílem nabídnout veřejnosti kanály, které vytvořily subjekty televizního vysílání. V počátcích televizního vysílání existovala pouze platforma pro analogové pozemní vysílání. Rozvoj technologií umožnil postupné pronikání dalších platforem na trh, a sice konkrétně platformy satelitního vysílání, platformy kabelového vysílání a v poslední době také internetového televizního vysílání (10), které pro přenos televizního signálu využívá širokopásmového připojení.

| (14) | V rámci pozemního televizního vysílání je televizní signál přenášen z televizního studia do vysílacího střediska (ústředí), jehož vlastníkem bývá zpravidla provozovatel sítě, který se stará i o provoz tohoto střediska. Signál se poté přenáší a šíří z vysílacího střediska (ústředí) do středisek televizního vysílání, která řídí provozovatel sítě (např. stožáry); tento přenos může být někdy zajišťován prostřednictvím satelitního systému. Nakonec se od subjektů televizního vysílání signál přenáší do domácností. Má-li být pozemní analogová síť digitalizována, je třeba nahradit pozemní vysílače. Vzhledem k tomu, že digitální signál má však nižší dosah než analogový a pro rozvoj nových technologií je tedy nutná větší hustota sítě, v některých případech lze širší pokrytí zajistit pouze za předpokladu, že budou zřízena další vysílací střediska. |
| --- | --- |

(14)

V rámci pozemního televizního vysílání je televizní signál přenášen z televizního studia do vysílacího střediska (ústředí), jehož vlastníkem bývá zpravidla provozovatel sítě, který se stará i o provoz tohoto střediska. Signál se poté přenáší a šíří z vysílacího střediska (ústředí) do středisek televizního vysílání, která řídí provozovatel sítě (např. stožáry); tento přenos může být někdy zajišťován prostřednictvím satelitního systému. Nakonec se od subjektů televizního vysílání signál přenáší do domácností. Má-li být pozemní analogová síť digitalizována, je třeba nahradit pozemní vysílače. Vzhledem k tomu, že digitální signál má však nižší dosah než analogový a pro rozvoj nových technologií je tedy nutná větší hustota sítě, v některých případech lze širší pokrytí zajistit pouze za předpokladu, že budou zřízena další vysílací střediska.

| (15) | V rámci satelitního televizního vysílání je signál vysílán do vysílacího střediska (ústředí), odkud je přenášen na satelit, který jej pak distribuuje do domácností. Jinou možností, pokud je studio vybaveno příslušným zařízením, je nejprve vysílat signál z televizního studia přímo na satelit. Televizní diváci musí mít k dispozici parabolickou anténu a dekodér. Aby mohlo být v rámci jednoho regionu rozšířeno pokrytí satelitním vysíláním, je zapotřebí, aby bylo zmíněné pozemní zařízení instalováno v bydlišti zákazníka. Z hlediska zeměpisného pokrytí je platforma satelitního vysílání schopna pokrýt téměř 100 % španělského území, zatímco platforma pozemního vysílání přibližně 98 %. |
| --- | --- |

(15)

V rámci satelitního televizního vysílání je signál vysílán do vysílacího střediska (ústředí), odkud je přenášen na satelit, který jej pak distribuuje do domácností. Jinou možností, pokud je studio vybaveno příslušným zařízením, je nejprve vysílat signál z televizního studia přímo na satelit. Televizní diváci musí mít k dispozici parabolickou anténu a dekodér. Aby mohlo být v rámci jednoho regionu rozšířeno pokrytí satelitním vysíláním, je zapotřebí, aby bylo zmíněné pozemní zařízení instalováno v bydlišti zákazníka. Z hlediska zeměpisného pokrytí je platforma satelitního vysílání schopna pokrýt téměř 100 % španělského území, zatímco platforma pozemního vysílání přibližně 98 %.

2.1.3.   Souvislosti

| (16) | Opatření, které je předmětem tohoto řízení, musí být přezkoumáno v kontextu digitalizace televizního vysílání, kterou zajišťovaly či zajišťují platformy pozemního vysílání, satelitního vysílání a kabelového vysílání. Ve srovnání s analogovým vysíláním je digitalizované vysílání výhodnější tím, že má větší přenosovou kapacitu díky tomu, že účinněji využívá pásmo rádiových vln. Přechod k digitální technologii má význam zejména v případě pozemního televizního vysílání, které disponuje pouze omezeným spektrem kmitočtů. Naopak výhodou satelitního vysílání je využití zcela odlišného kmitočtového pásma, v němž je k dispozici dostatek kmitočtů. |
| --- | --- |

(16)

Opatření, které je předmětem tohoto řízení, musí být přezkoumáno v kontextu digitalizace televizního vysílání, kterou zajišťovaly či zajišťují platformy pozemního vysílání, satelitního vysílání a kabelového vysílání. Ve srovnání s analogovým vysíláním je digitalizované vysílání výhodnější tím, že má větší přenosovou kapacitu díky tomu, že účinněji využívá pásmo rádiových vln. Přechod k digitální technologii má význam zejména v případě pozemního televizního vysílání, které disponuje pouze omezeným spektrem kmitočtů. Naopak výhodou satelitního vysílání je využití zcela odlišného kmitočtového pásma, v němž je k dispozici dostatek kmitočtů.

| (17) | Přechod od analogového na digitální vysílání uvolnil velkou a kvalitní část pásma rádiových vln, což je známo jako „digitální dividenda“, která zůstane volná pro rozvoj služeb elektronické komunikace. Tato digitální dividenda, zejména pak pásmo 790-862 MHz (dále jen „pásmo 800 MHz“), může podpořit odvětví elektronických komunikací, do značné míry ovlivnit konkurenceschopnost a růst a přinést celou řadu sociálních a kulturních výhod (11). |
| --- | --- |

(17)

Přechod od analogového na digitální vysílání uvolnil velkou a kvalitní část pásma rádiových vln, což je známo jako „digitální dividenda“, která zůstane volná pro rozvoj služeb elektronické komunikace. Tato digitální dividenda, zejména pak pásmo 790-862 MHz (dále jen „pásmo 800 MHz“), může podpořit odvětví elektronických komunikací, do značné míry ovlivnit konkurenceschopnost a růst a přinést celou řadu sociálních a kulturních výhod (11).

| (18) | „Digitální dividendu“ lze vytvořit buď přechodem od platformy pozemního vysílání na jinou platformu, nebo přechodem od analogového pozemního vysílání na vysílání digitální. Možný je i kombinovaný způsob, který sloučí různé platformy (12). |
| --- | --- |

(18)

„Digitální dividendu“ lze vytvořit buď přechodem od platformy pozemního vysílání na jinou platformu, nebo přechodem od analogového pozemního vysílání na vysílání digitální. Možný je i kombinovaný způsob, který sloučí různé platformy (12).

| (19) | V případě pozemního vysílání však nadále existují problémy způsobené nedostatkem kmitočtů, a to dokonce i po provedení digitalizace. Tento krajní případ lze doložit na skutečnosti, že krátce poté, co byl v dubnu 2010 uskutečněn přechod od analogového televizního vysílání na digitální, musela španělská vláda přidělit subjektům televizního vysílání, které vysílaly v pásmu 800 MHz, jiné kmitočtové pásmo. Změny kmitočtových pásem přidělených jednotlivým subjektům televizního vysílání s sebou nesly dodatečné náklady a další státní podpory, které nyní Komise přezkoumává v rámci formálního vyšetřovacího řízení (13). |
| --- | --- |

(19)

V případě pozemního vysílání však nadále existují problémy způsobené nedostatkem kmitočtů, a to dokonce i po provedení digitalizace. Tento krajní případ lze doložit na skutečnosti, že krátce poté, co byl v dubnu 2010 uskutečněn přechod od analogového televizního vysílání na digitální, musela španělská vláda přidělit subjektům televizního vysílání, které vysílaly v pásmu 800 MHz, jiné kmitočtové pásmo. Změny kmitočtových pásem přidělených jednotlivým subjektům televizního vysílání s sebou nesly dodatečné náklady a další státní podpory, které nyní Komise přezkoumává v rámci formálního vyšetřovacího řízení (13).

| (20) | Co se týče televizního vysílání, pozemní digitální vysílání by mohlo být v budoucnu nahrazeno širokopásmovou technologií, neboť lze očekávat, že širokopásmové sítě nové generace (NGA) se stanou hlavní přenosovou technologií. Ve Španělsku však v tuto chvíli není zeměpisné pokrytí sítěmi NGA úplné. |
| --- | --- |

(20)

Co se týče televizního vysílání, pozemní digitální vysílání by mohlo být v budoucnu nahrazeno širokopásmovou technologií, neboť lze očekávat, že širokopásmové sítě nové generace (NGA) se stanou hlavní přenosovou technologií. Ve Španělsku však v tuto chvíli není zeměpisné pokrytí sítěmi NGA úplné.

| (21) | V současné době existují ve Španělsku čtyři platformy televizního vysílání: DTT – technologie digitálního pozemního vysílání (DBV-T), satelitního vysílání (DBV-S), kabelového vysílání (DVB-C) a internetového televizního vysílání. DTT představuje základní platformu pro veřejné i soukromé otevřené kanály ve Španělsku (14). Hlavním provozovatelem pozemní sítě je společnost Abertis, která vykonává také kontrolu nad provozovatelem satelitu Hispasat. Kromě toho existuje několik místních provozovatelů telekomunikačních sítí, kteří zajišťují přenos signálů DTT a zpravidla jsou napojeni na celostátní síť, kterou provozuje Abertis. Placené televizní kanály jsou zpravidla poskytovány prostřednictvím satelitního, kabelového nebo internetového vysílání. Hlavními provozovateli satelitů jsou Astra a Hispasat. |
| --- | --- |

(21)

V současné době existují ve Španělsku čtyři platformy televizního vysílání: DTT – technologie digitálního pozemního vysílání (DBV-T), satelitního vysílání (DBV-S), kabelového vysílání (DVB-C) a internetového televizního vysílání. DTT představuje základní platformu pro veřejné i soukromé otevřené kanály ve Španělsku (14). Hlavním provozovatelem pozemní sítě je společnost Abertis, která vykonává také kontrolu nad provozovatelem satelitu Hispasat. Kromě toho existuje několik místních provozovatelů telekomunikačních sítí, kteří zajišťují přenos signálů DTT a zpravidla jsou napojeni na celostátní síť, kterou provozuje Abertis. Placené televizní kanály jsou zpravidla poskytovány prostřednictvím satelitního, kabelového nebo internetového vysílání. Hlavními provozovateli satelitů jsou Astra a Hispasat.

| (22) | V rámci procesu digitalizace a za účelem přechodu od analogového televizního vysílání na digitální přijalo Španělsko v období 2005–2008 několik opatření týkajících se pozemní sítě, jež jsou popsána v oddílu 2.2. Španělské orgány rozdělily území na tři různé oblasti:






  i) | oblast I – v níž žije převážná většina obyvatel Španělska a kde nesly náklady na přechod subjekty televizního vysílání – pro soukromé subjekty se jedná o 96 % území a pro veřejné o 98 %. Vzhledem k tomu, že náklady hradily subjekty televizního vysílání, státní podpora nebyla nutná; |
| --- | --- | --- |

(22)

V rámci procesu digitalizace a za účelem přechodu od analogového televizního vysílání na digitální přijalo Španělsko v období 2005–2008 několik opatření týkajících se pozemní sítě, jež jsou popsána v oddílu 2.2. Španělské orgány rozdělily území na tři různé oblasti:

i)

oblast I – v níž žije převážná většina obyvatel Španělska a kde nesly náklady na přechod subjekty televizního vysílání – pro soukromé subjekty se jedná o 96 % území a pro veřejné o 98 %. Vzhledem k tomu, že náklady hradily subjekty televizního vysílání, státní podpora nebyla nutná;

| ii) | oblast II – jedná se o méně urbanizované a vzdálené oblasti, kde žije 2,5 % obyvatel, kteří dříve přijímali veřejné a soukromé kanály prostřednictvím pozemního analogového televizního vysílání. Přechod na digitální technologii nicméně vyžaduje zdokonalení stávajících vysílacích středisek i výstavbu nových, proto bylo nezbytné vynaložit značné investice do pozemní sítě. Soukromé subjekty televizního vysílání neměly dostatečný obchodní zájem na poskytování služeb v oblasti II a odmítly tedy nést náklady na digitalizaci. Španělské orgány proto zavedly režim soukromých podpor, který je předmětem tohoto řízení a jehož cílem bylo zlepšení stávajících vysílacích středisek a výstavba nových, aby se zajistilo, že obyvatelé, kteří až dosud přijímali veřejné a soukromé kanály prostřednictvím pozemního analogového vysílání, budou moci všechny kanály nadále přijímat prostřednictvím DTT. Tento proces bývá označován jako „rozšíření pokrytí DTT“ (tzn. rozšíření pokrytí DTT nad rámec toho, co je povinné pro komerční subjekty televizního vysílání); |
| --- | --- |

ii)

oblast II – jedná se o méně urbanizované a vzdálené oblasti, kde žije 2,5 % obyvatel, kteří dříve přijímali veřejné a soukromé kanály prostřednictvím pozemního analogového televizního vysílání. Přechod na digitální technologii nicméně vyžaduje zdokonalení stávajících vysílacích středisek i výstavbu nových, proto bylo nezbytné vynaložit značné investice do pozemní sítě. Soukromé subjekty televizního vysílání neměly dostatečný obchodní zájem na poskytování služeb v oblasti II a odmítly tedy nést náklady na digitalizaci. Španělské orgány proto zavedly režim soukromých podpor, který je předmětem tohoto řízení a jehož cílem bylo zlepšení stávajících vysílacích středisek a výstavba nových, aby se zajistilo, že obyvatelé, kteří až dosud přijímali veřejné a soukromé kanály prostřednictvím pozemního analogového vysílání, budou moci všechny kanály nadále přijímat prostřednictvím DTT. Tento proces bývá označován jako „rozšíření pokrytí DTT“ (tzn. rozšíření pokrytí DTT nad rámec toho, co je povinné pro komerční subjekty televizního vysílání);

| iii) | oblast III – v níž není z topografických důvodů možné poskytovat služby televizního vysílání prostřednictvím pozemní platformy, a proto jsou poskytovány prostřednictvím satelitu. Vysílání televizního signálu pro otevřené kanály zajišťuje v oblasti III satelit Hispasat. Skutečnost, že jsou služby televizního vysílání poskytovány prostřednictvím satelitu, zvyšuje náklady spotřebitelů, neboť ti jsou nuceni zakoupit si parabolické antény a dekodéry. |
| --- | --- |

iii)

oblast III – v níž není z topografických důvodů možné poskytovat služby televizního vysílání prostřednictvím pozemní platformy, a proto jsou poskytovány prostřednictvím satelitu. Vysílání televizního signálu pro otevřené kanály zajišťuje v oblasti III satelit Hispasat. Skutečnost, že jsou služby televizního vysílání poskytovány prostřednictvím satelitu, zvyšuje náklady spotřebitelů, neboť ti jsou nuceni zakoupit si parabolické antény a dekodéry.

2.2.   POPIS PODPORY

| (23) | Režim, který je předmětem tohoto řízení, se opírá o složitý systém právních ustanovení, který španělské ústřední orgány zaváděly od roku 2005. Na základě těchto ustanovení státní podporu určenou na rozvoj DTT v oblasti II v období 2008–2009 přidělovaly autonomní oblasti a obce, jež příjemcům poskytovaly finanční prostředky z celostátního rozpočtu i z vlastních rozpočtů. Autonomní oblasti kromě toho od roku 2009 průběžně podporovaly údržbu a provozování sítí v oblasti II. |
| --- | --- |

(23)

Režim, který je předmětem tohoto řízení, se opírá o složitý systém právních ustanovení, který španělské ústřední orgány zaváděly od roku 2005. Na základě těchto ustanovení státní podporu určenou na rozvoj DTT v oblasti II v období 2008–2009 přidělovaly autonomní oblasti a obce, jež příjemcům poskytovaly finanční prostředky z celostátního rozpočtu i z vlastních rozpočtů. Autonomní oblasti kromě toho od roku 2009 průběžně podporovaly údržbu a provozování sítí v oblasti II.

| (24) | Prvním právním předpisem přijatým pro účely přechodu na technologii digitálního televizního vysílání je zákon 10/2005 ze dne 14. června 2005 (15). Bylo v něm uvedeno, že je nezbytné podpořit přechod od analogové technologie na technologii digitálního pozemního vysílání, a vládě byla uložena povinnost přijmout opatření nezbytná pro dosažení tohoto cíle. |
| --- | --- |

(24)

Prvním právním předpisem přijatým pro účely přechodu na technologii digitálního televizního vysílání je zákon 10/2005 ze dne 14. června 2005 (15). Bylo v něm uvedeno, že je nezbytné podpořit přechod od analogové technologie na technologii digitálního pozemního vysílání, a vládě byla uložena povinnost přijmout opatření nezbytná pro dosažení tohoto cíle.

| (25) | Na základě tohoto pověření přijala rada ministrů královské nařízení 944/2005, jehož prostřednictvím schválila celostátní technický plán, podle něhož mělo být analogové televizní vysílání ukončeno do 3. dubna 2010 (16). |
| --- | --- |

(25)

Na základě tohoto pověření přijala rada ministrů královské nařízení 944/2005, jehož prostřednictvím schválila celostátní technický plán, podle něhož mělo být analogové televizní vysílání ukončeno do 3. dubna 2010 (16).

| (26) | Co se týče oblastí II a III, již dvanácté dodatkové ustanovení celostátního technického plánu počítalo s možností, aby místní a regionální orgány rozšířily pokrytí na 96 % až 100 % obyvatel. Celostátní technický plán v této souvislosti výslovně odkazuje na digitální pozemní televizní vysílání (DTT) a zavádí šest podmínek, za kterých mohou místní orgány toto rozšíření pokrytí provést. V podmínce e) se stanoví, že místní zařízení musí být v souladu s technickým plánem digitálního pozemního televizního vysílání. |
| --- | --- |

(26)

Co se týče oblastí II a III, již dvanácté dodatkové ustanovení celostátního technického plánu počítalo s možností, aby místní a regionální orgány rozšířily pokrytí na 96 % až 100 % obyvatel. Celostátní technický plán v této souvislosti výslovně odkazuje na digitální pozemní televizní vysílání (DTT) a zavádí šest podmínek, za kterých mohou místní orgány toto rozšíření pokrytí provést. V podmínce e) se stanoví, že místní zařízení musí být v souladu s technickým plánem digitálního pozemního televizního vysílání.

| (27) | Poté rada ministrů dne 7. září 2007 schválila celostátní plán přechodu na digitální pozemní televizní vysílání (dále jen „plán přechodu“) (17), kterým se prováděl celostátní technický plán. Podle plánu přechodu bylo území Španělska rozděleno na devadesát technických projektů přechodu (18) a pro každý z těchto projektů bylo stanoveno nejzazší datum ukončení analogového vysílání. |
| --- | --- |

(27)

Poté rada ministrů dne 7. září 2007 schválila celostátní plán přechodu na digitální pozemní televizní vysílání (dále jen „plán přechodu“) (17), kterým se prováděl celostátní technický plán. Podle plánu přechodu bylo území Španělska rozděleno na devadesát technických projektů přechodu (18) a pro každý z těchto projektů bylo stanoveno nejzazší datum ukončení analogového vysílání.

| (28) | Dne 29. února 2008 přijalo Ministerstvo průmyslu, cestovního ruchu a obchodu (dále jen „ministerstvo“) rozhodnutí, které mělo zajistit zlepšení telekomunikačních infrastruktur a zavést kritéria a způsoby rozdělení finančních prostředků, které byly určeny na opatření zaměřená na rozvoj informační společnosti v rámci plánu Avanza z roku 2008 (19). Tímto rozhodnutím byl schválen rozpočet ve výši 558 milionů EUR, který byl zčásti určen na rozvoj širokopásmového připojení a zčásti na digitalizaci televizního vysílání ve vzdálených a méně urbanizovaných oblastech Španělska, jichž se netýkaly povinnosti, které zákon ukládal komerčním subjektům televizního vysílání (20). V těchto oblastech byla digitalizace zpravidla označována jako „rozšíření pokrytí“ a pro účely jejího provedení bylo později podepsáno několik dodatků k platným rámcovým smlouvám (21) mezi ministerstvem a autonomními oblastmi, a to v období od července do listopadu 2008 („dodatky k rámcovým smlouvám z roku 2006“ zveřejněné ve španělském Úředním věstníku zvlášť pro každou autonomní oblast). Ze znění většiny těchto smluv vyplývá, že jedinou technologií, která má být financována, je technologie digitálního pozemního vysílání. Na základě těchto smluv převedlo ministerstvo finanční zdroje na autonomní oblasti, které se zavázaly, že veškeré ostatní náklady na toto opatření pokryjí z vlastních rozpočtů. Uvedené dodatky rovněž ukládaly místním orgánům povinnost plnit ustanovení dvanáctého dodatkového ustanovení celostátního technického plánu. |
| --- | --- |

(28)

Dne 29. února 2008 přijalo Ministerstvo průmyslu, cestovního ruchu a obchodu (dále jen „ministerstvo“) rozhodnutí, které mělo zajistit zlepšení telekomunikačních infrastruktur a zavést kritéria a způsoby rozdělení finančních prostředků, které byly určeny na opatření zaměřená na rozvoj informační společnosti v rámci plánu Avanza z roku 2008 (19). Tímto rozhodnutím byl schválen rozpočet ve výši 558 milionů EUR, který byl zčásti určen na rozvoj širokopásmového připojení a zčásti na digitalizaci televizního vysílání ve vzdálených a méně urbanizovaných oblastech Španělska, jichž se netýkaly povinnosti, které zákon ukládal komerčním subjektům televizního vysílání (20). V těchto oblastech byla digitalizace zpravidla označována jako „rozšíření pokrytí“ a pro účely jejího provedení bylo později podepsáno několik dodatků k platným rámcovým smlouvám (21) mezi ministerstvem a autonomními oblastmi, a to v období od července do listopadu 2008 („dodatky k rámcovým smlouvám z roku 2006“ zveřejněné ve španělském Úředním věstníku zvlášť pro každou autonomní oblast). Ze znění většiny těchto smluv vyplývá, že jedinou technologií, která má být financována, je technologie digitálního pozemního vysílání. Na základě těchto smluv převedlo ministerstvo finanční zdroje na autonomní oblasti, které se zavázaly, že veškeré ostatní náklady na toto opatření pokryjí z vlastních rozpočtů. Uvedené dodatky rovněž ukládaly místním orgánům povinnost plnit ustanovení dvanáctého dodatkového ustanovení celostátního technického plánu.

| (29) | V téže době, a sice dne 17. října 2008, udělila rada ministrů povolení k přidělení dalších 8,72 milionu EUR pro účely rozšíření a dokončení pokrytí DTT v rámci projektů přechodu, které měly být dokončeny během první poloviny roku 2009, tedy v první fázi uskutečnění plánu přechodu. K přidělení finančních prostředků došlo na základě podepsání devíti rámcových smluv mezi ministerstvem a autonomními oblastmi v prosinci 2008 („rámcové smlouvy z roku 2008'“). Tyto smlouvy se týkají výše uvedených finančních prostředků ve výši 8,72 milionu EUR a byly nazvány Rámcové smlouvy o spolupráci mezi Ministerstvem průmyslu, cestovního ruchu a obchodu a autonomními oblastmi [...] za účelem provádění celostátního plánu přechodu k DTT (Convenios marco de colaboración entre el MITyC y las Comunidades Autónomas de [...] para el desarrollo del Plan Nacional de Transición a la TDT). Obsahují seznam činností, které budou orgány ústřední a regionální správy financovat, aby zajistily takové pokrytí digitálním televizním vysíláním, jaké odpovídá stávajícímu analogovému pokrytí. Tyto činnosti souvisí s rozvojem digitálního pozemního televizního vysílání. |
| --- | --- |

(29)

V téže době, a sice dne 17. října 2008, udělila rada ministrů povolení k přidělení dalších 8,72 milionu EUR pro účely rozšíření a dokončení pokrytí DTT v rámci projektů přechodu, které měly být dokončeny během první poloviny roku 2009, tedy v první fázi uskutečnění plánu přechodu. K přidělení finančních prostředků došlo na základě podepsání devíti rámcových smluv mezi ministerstvem a autonomními oblastmi v prosinci 2008 („rámcové smlouvy z roku 2008'“). Tyto smlouvy se týkají výše uvedených finančních prostředků ve výši 8,72 milionu EUR a byly nazvány Rámcové smlouvy o spolupráci mezi Ministerstvem průmyslu, cestovního ruchu a obchodu a autonomními oblastmi [...] za účelem provádění celostátního plánu přechodu k DTT (Convenios marco de colaboración entre el MITyC y las Comunidades Autónomas de [...] para el desarrollo del Plan Nacional de Transición a la TDT). Obsahují seznam činností, které budou orgány ústřední a regionální správy financovat, aby zajistily takové pokrytí digitálním televizním vysíláním, jaké odpovídá stávajícímu analogovému pokrytí. Tyto činnosti souvisí s rozvojem digitálního pozemního televizního vysílání.

| (30) | Dne 29. května 2009 schválila rada ministrů kritéria pro rozdělení 52 milionů EUR určených k financování opatření přechodu na DTT, z nichž mělo být financováno rozšíření pokrytí v rámci projektů prováděných ve fázích II a III plánu přechodu (22). Podle rozhodnutí rady ministrů byla zavedena přímá vazba na plán přechodu, neboť bylo uvedeno, že „aby bylo dosaženo cíle vymezeného celostátním plánem přechodu na DTT, a sice toho, aby pokrytí službami DTT odpovídalo stávajícímu pokrytí službami pozemního televizního vysílání prostřednictvím analogové technologie, je nutná veřejná finanční spolupráce“ a že „tato spolupráce bude zajištěna způsobem vymezeným v celostátním plánu přechodu na digitální pozemní vysílání“. |
| --- | --- |

(30)

Dne 29. května 2009 schválila rada ministrů kritéria pro rozdělení 52 milionů EUR určených k financování opatření přechodu na DTT, z nichž mělo být financováno rozšíření pokrytí v rámci projektů prováděných ve fázích II a III plánu přechodu (22). Podle rozhodnutí rady ministrů byla zavedena přímá vazba na plán přechodu, neboť bylo uvedeno, že „aby bylo dosaženo cíle vymezeného celostátním plánem přechodu na DTT, a sice toho, aby pokrytí službami DTT odpovídalo stávajícímu pokrytí službami pozemního televizního vysílání prostřednictvím analogové technologie, je nutná veřejná finanční spolupráce“ a že „tato spolupráce bude zajištěna způsobem vymezeným v celostátním plánu přechodu na digitální pozemní vysílání“.

| (31) | V období od října do prosince 2009 byly ve španělském Úředním věstníku zveřejněny dodatky k rámcovým smlouvám (uvedeným v bodě 29), které se týkaly i financování rozšíření pokrytí ve fázích II a III plánu přechodu. V těchto dodatcích se vymezuje význam pojmu „opatření k rozšíření pokrytí“, přičemž se výslovně odkazuje pouze na technologie pozemního vysílání (přestože ostatní technologie nejsou formálně vyloučeny) (23). |
| --- | --- |

(31)

V období od října do prosince 2009 byly ve španělském Úředním věstníku zveřejněny dodatky k rámcovým smlouvám (uvedeným v bodě 29), které se týkaly i financování rozšíření pokrytí ve fázích II a III plánu přechodu. V těchto dodatcích se vymezuje význam pojmu „opatření k rozšíření pokrytí“, přičemž se výslovně odkazuje pouze na technologie pozemního vysílání (přestože ostatní technologie nejsou formálně vyloučeny) (23).

| (32) | Po zveřejnění rámcových smluv z roku 2008 a předchozích dodatků (24) přistoupily vlády autonomních oblastí k dokončení rozšíření. Za tímto účelem buď samy uspořádaly veřejná výběrová řízení, nebo pověřily jejich organizací soukromé podniky. Na schvalování dotací se zčásti podílelo ministerstvo, a proto byly financovány ze státního rozpočtu nebo částečně přímo samotnými autonomními oblastmi. Tyto oblasti pověřovaly v některých případech zajištěním rozšíření také obce. |
| --- | --- |

(32)

Po zveřejnění rámcových smluv z roku 2008 a předchozích dodatků (24) přistoupily vlády autonomních oblastí k dokončení rozšíření. Za tímto účelem buď samy uspořádaly veřejná výběrová řízení, nebo pověřily jejich organizací soukromé podniky. Na schvalování dotací se zčásti podílelo ministerstvo, a proto byly financovány ze státního rozpočtu nebo částečně přímo samotnými autonomními oblastmi. Tyto oblasti pověřovaly v některých případech zajištěním rozšíření také obce.

| (33) | Z obecného hlediska byly v celé zemi uspořádány dva druhy výběrových řízení. Zaprvé proběhla výběrová řízení týkající se rozšíření pokrytí, u nichž bylo pravidlem, že podnik, jemuž byla zadána zakázka, byl pověřen úkolem zajistit (a často i vybudovat) funkční síť DTT. Za tímto účelem bylo nutné uskutečnit práce, mezi něž patří navržení a provozování sítě, přenos signálu, zavedení sítě a dodání nezbytného zařízení. Ostatní výběrová řízení se týkala dodání telekomunikačních zařízení a konala se v souvislosti s již existujícími sítěmi. Očekávalo se, že podnik, jemuž byla zadána zakázka, zlepší tyto sítě zajištěním nezbytného zařízení, tedy konkrétně dodáním a instalací tohoto zařízení a jeho uvedením do provozu. |
| --- | --- |

(33)

Z obecného hlediska byly v celé zemi uspořádány dva druhy výběrových řízení. Zaprvé proběhla výběrová řízení týkající se rozšíření pokrytí, u nichž bylo pravidlem, že podnik, jemuž byla zadána zakázka, byl pověřen úkolem zajistit (a často i vybudovat) funkční síť DTT. Za tímto účelem bylo nutné uskutečnit práce, mezi něž patří navržení a provozování sítě, přenos signálu, zavedení sítě a dodání nezbytného zařízení. Ostatní výběrová řízení se týkala dodání telekomunikačních zařízení a konala se v souvislosti s již existujícími sítěmi. Očekávalo se, že podnik, jemuž byla zadána zakázka, zlepší tyto sítě zajištěním nezbytného zařízení, tedy konkrétně dodáním a instalací tohoto zařízení a jeho uvedením do provozu.

| (34) | Orgány, které vyhlašovaly tato výběrová řízení, ve většině případů odkazovaly na technologie pozemního vysílání a DTT, a to buď explicitně, tedy určením předmětu výběrového řízení (25), nebo implicitně, tedy popisem technických specifikací nebo popisem zařízení, které má být financováno (26). V několika málo případech, v nichž je výslovně zmíněna technologie satelitního vysílání, odkazovaly na parabolické antény pro příjem satelitního signálu u pozemních vysílačů (27) nebo na zařízení, která umožňují přístup k digitálnímu televiznímu vysílání v oblasti III (28). Jen velmi málo výběrových řízení týkajících se rozšíření pokrytí je z hlediska technologií neutrální a nevylučuje jiné technologie než DTT (29). |
| --- | --- |

(34)

Orgány, které vyhlašovaly tato výběrová řízení, ve většině případů odkazovaly na technologie pozemního vysílání a DTT, a to buď explicitně, tedy určením předmětu výběrového řízení (25), nebo implicitně, tedy popisem technických specifikací nebo popisem zařízení, které má být financováno (26). V několika málo případech, v nichž je výslovně zmíněna technologie satelitního vysílání, odkazovaly na parabolické antény pro příjem satelitního signálu u pozemních vysílačů (27) nebo na zařízení, která umožňují přístup k digitálnímu televiznímu vysílání v oblasti III (28). Jen velmi málo výběrových řízení týkajících se rozšíření pokrytí je z hlediska technologií neutrální a nevylučuje jiné technologie než DTT (29).

| (35) | V období let 2008–2009 se do rozšíření pokrytí na oblast II investovalo téměř 163 milionů EUR ze státního rozpočtu (částečně se jednalo o úvěry za zvýhodněných podmínek, jež poskytlo autonomním oblastem ministerstvo (30)) a 60 milionů EUR z rozpočtů 16 autonomních oblastí, jimiž se toto řízení zabývá. Rozšíření financovaly částkou přibližně 3,5 milionu EUR také obce. |
| --- | --- |

(35)

V období let 2008–2009 se do rozšíření pokrytí na oblast II investovalo téměř 163 milionů EUR ze státního rozpočtu (částečně se jednalo o úvěry za zvýhodněných podmínek, jež poskytlo autonomním oblastem ministerstvo (30)) a 60 milionů EUR z rozpočtů 16 autonomních oblastí, jimiž se toto řízení zabývá. Rozšíření financovaly částkou přibližně 3,5 milionu EUR také obce.

| (36) | Poté, co bylo pokrytí DTT rozšířeno na oblast II, vyhlašovaly některé autonomní oblasti od roku 2009 jako další krok další výběrová řízení nebo bez výběrového řízení uzavíraly příslušné smlouvy pro účely provozování a údržby zařízení, která byla digitalizována a uváděna do provozu během fáze rozšíření. Na rozdíl od podpor určených na přechod jsou tato posledně jmenovaná opatření nadále podporována. Vzhledem k tomu, že uvedené smlouvy se týkají provozování a údržby sítě pozemního vysílání zavedené v oblasti II, rovněž nejsou z hlediska technologií neutrální. Celková výše finančních prostředků, které byly prostřednictvím výběrových řízení přiděleny na provozování a údržbu (trvající podpory) v období let 2009–2011, činila nejméně 32,7 milionu EUR. |
| --- | --- |

(36)

Poté, co bylo pokrytí DTT rozšířeno na oblast II, vyhlašovaly některé autonomní oblasti od roku 2009 jako další krok další výběrová řízení nebo bez výběrového řízení uzavíraly příslušné smlouvy pro účely provozování a údržby zařízení, která byla digitalizována a uváděna do provozu během fáze rozšíření. Na rozdíl od podpor určených na přechod jsou tato posledně jmenovaná opatření nadále podporována. Vzhledem k tomu, že uvedené smlouvy se týkají provozování a údržby sítě pozemního vysílání zavedené v oblasti II, rovněž nejsou z hlediska technologií neutrální. Celková výše finančních prostředků, které byly prostřednictvím výběrových řízení přiděleny na provozování a údržbu (trvající podpory) v období let 2009–2011, činila nejméně 32,7 milionu EUR.

2.3.   DŮVODY ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

| (37) | V rozhodnutí o zahájení řízení Komise především uvedla, že popsané opatření zřejmě odpovídá všem kritériím stanoveným v čl. 107 odst. 1, a proto by mohlo být považováno za státní podporu. |
| --- | --- |

(37)

V rozhodnutí o zahájení řízení Komise především uvedla, že popsané opatření zřejmě odpovídá všem kritériím stanoveným v čl. 107 odst. 1, a proto by mohlo být považováno za státní podporu.

| (38) | S ohledem na to, že trh v oblasti vysílání je rozdělen na několik úrovní, jsou v rozhodnutí o zahájení řízení uvedeny tři kategorie příjemců státních podpor: i) provozovatelé sítí, ii) dodavatelé telekomunikačních zařízení, kteří se účastní výběrových řízení na dodávky zařízení nezbytných pro rozšíření pokrytí, a iii) subjekty zajišťující vysílání televizních kanálů. |
| --- | --- |

(38)

S ohledem na to, že trh v oblasti vysílání je rozdělen na několik úrovní, jsou v rozhodnutí o zahájení řízení uvedeny tři kategorie příjemců státních podpor: i) provozovatelé sítí, ii) dodavatelé telekomunikačních zařízení, kteří se účastní výběrových řízení na dodávky zařízení nezbytných pro rozšíření pokrytí, a iii) subjekty zajišťující vysílání televizních kanálů.

| (39) | Komise dospěla k předběžnému závěru, že vzhledem k tomu, že sloužil k financování nákladů na rozšíření platformy DTT, mohl tento režim způsobit potenciální či skutečné narušení hospodářské soutěže mezi dodavateli telekomunikačních zařízení využívajícími různé technologie a mezi platformami pro pozemní a satelitní vysílání. |
| --- | --- |

(39)

Komise dospěla k předběžnému závěru, že vzhledem k tomu, že sloužil k financování nákladů na rozšíření platformy DTT, mohl tento režim způsobit potenciální či skutečné narušení hospodářské soutěže mezi dodavateli telekomunikačních zařízení využívajícími různé technologie a mezi platformami pro pozemní a satelitní vysílání.

| (40) | V předběžném posouzení Komise dospěla k závěru, že dané opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, a nenašla žádný důvod, proč by mělo být slučitelné s vnitřním trhem, neboť se nedomnívala, že by se na něj mohla vztahovat některá z výjimek. |
| --- | --- |

(40)

V předběžném posouzení Komise dospěla k závěru, že dané opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, a nenašla žádný důvod, proč by mělo být slučitelné s vnitřním trhem, neboť se nedomnívala, že by se na něj mohla vztahovat některá z výjimek.

| (41) | Další konkrétní podrobnosti jsou uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení, které je třeba považovat za nedílnou součást tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(41)

Další konkrétní podrobnosti jsou uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení, které je třeba považovat za nedílnou součást tohoto rozhodnutí.

3.   VYJÁDŘENÍ ŠPANĚLSKÝCH ORGÁNŮ

3.1.   OBECNÁ HLEDISKA

| (42) | Španělsko a autonomní oblasti předložily na obhajobu proti skutečnostem uvedeným v rozhodnutí o zahájení řízení několik argumentů (31). Tyto argumenty lze z obecného pohledu rozdělit na dvě skupiny. Zaprvé španělské orgány uvedly, že nešlo o státní podporu, jelikož vzhledem k tomu, že se jedná o službu obecného hospodářského zájmu, nemůže být toto opatření považováno za podporu, protože spadá do rámce závazku veřejné služby televizního vysílání a kromě toho nepřináší žádné výhody. Zadruhé, i kdyby se jednalo o státní podporu, byla by slučitelná s ustanoveními čl. 106 odst. 2 nebo čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, neboť a) síť analogového vysílání již existovala a z hlediska efektivnosti by bylo pouhé zlepšení stávající infrastruktury levnější než přechod na novou platformu; b) závazné požadavky týkající se kvality splňuje pouze technologie DTT; a c) nabídky byly z hlediska technologií neutrální a výběrového řízení se mohli zúčastnit i provozovatelé jiných platforem. Tyto argumenty jsou shrnuty níže. |
| --- | --- |

(42)

Španělsko a autonomní oblasti předložily na obhajobu proti skutečnostem uvedeným v rozhodnutí o zahájení řízení několik argumentů (31). Tyto argumenty lze z obecného pohledu rozdělit na dvě skupiny. Zaprvé španělské orgány uvedly, že nešlo o státní podporu, jelikož vzhledem k tomu, že se jedná o službu obecného hospodářského zájmu, nemůže být toto opatření považováno za podporu, protože spadá do rámce závazku veřejné služby televizního vysílání a kromě toho nepřináší žádné výhody. Zadruhé, i kdyby se jednalo o státní podporu, byla by slučitelná s ustanoveními čl. 106 odst. 2 nebo čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, neboť a) síť analogového vysílání již existovala a z hlediska efektivnosti by bylo pouhé zlepšení stávající infrastruktury levnější než přechod na novou platformu; b) závazné požadavky týkající se kvality splňuje pouze technologie DTT; a c) nabídky byly z hlediska technologií neutrální a výběrového řízení se mohli zúčastnit i provozovatelé jiných platforem. Tyto argumenty jsou shrnuty níže.

3.2.   NEEXISTENCE PODPORY

3.2.1.   Služba obecného hospodářského zájmu (SOHZ)

| (43) | Co se týče provozovatelů sítí, španělské orgány mají za to, že poskytují službu obecného hospodářského zájmu ve smyslu rozsudku Altmark (32). Nicméně s ohledem na skutečnost, že odpovědnost za opatření přijímaná za účelem rozšíření pokrytí nesou autonomní oblasti, musí být použitelnost rozsudku Altmark přezkoumána pro každý případ zvlášť, přičemž autonomní oblasti musí prokázat, že splnily podmínky, které z tohoto rozsudku vyplývají. Nejpodrobnější argumentaci předložilo Baskicko, v němž provedl digitalizaci veřejný podnik, Itelazpi S.A. (dále jen „Itelazpi“). |
| --- | --- |

(43)

Co se týče provozovatelů sítí, španělské orgány mají za to, že poskytují službu obecného hospodářského zájmu ve smyslu rozsudku Altmark (32). Nicméně s ohledem na skutečnost, že odpovědnost za opatření přijímaná za účelem rozšíření pokrytí nesou autonomní oblasti, musí být použitelnost rozsudku Altmark přezkoumána pro každý případ zvlášť, přičemž autonomní oblasti musí prokázat, že splnily podmínky, které z tohoto rozsudku vyplývají. Nejpodrobnější argumentaci předložilo Baskicko, v němž provedl digitalizaci veřejný podnik, Itelazpi S.A. (dále jen „Itelazpi“).

3.2.2.   Neexistence zvýhodnění

| (44) | Co se týče dodavatelů telekomunikačních zařízení, skutečnost, že tito dodavatelé vyhráli ve výběrových řízeních na dodávky zařízení, vylučuje podle názoru španělských orgánů, že by došlo k selektivnímu zvýhodnění. |
| --- | --- |

(44)

Co se týče dodavatelů telekomunikačních zařízení, skutečnost, že tito dodavatelé vyhráli ve výběrových řízeních na dodávky zařízení, vylučuje podle názoru španělských orgánů, že by došlo k selektivnímu zvýhodnění.

| (45) | Co se týče provozovatelů sítí, ačkoliv je Abertis hlavním provozovatelem v oblasti I a vlastní 29 % středisek v oblasti II, na něž se zaměřila opatření týkající se zlepšení, není provozovatelem sítě v oblasti II. Společnost Abertis tedy nebyla daným opatřením nijak zvýhodněna jako provozovatel sítě. |
| --- | --- |

(45)

Co se týče provozovatelů sítí, ačkoliv je Abertis hlavním provozovatelem v oblasti I a vlastní 29 % středisek v oblasti II, na něž se zaměřila opatření týkající se zlepšení, není provozovatelem sítě v oblasti II. Společnost Abertis tedy nebyla daným opatřením nijak zvýhodněna jako provozovatel sítě.

| (46) | Namísto ní síť provozují někteří regionální provozovatelé nebo autonomní oblasti či obce, které si pouze pronajímají prostory a zařízení, jež vlastní Abertis. Autonomní oblasti a obce nesoutěží s ostatními provozovateli sítě, a nemají tudíž žádnou konkurenční výhodu. Nezískávají ostatně ani žádné příjmy, neboť subjekty televizního vysílání neplatí za poskytování přenosových služeb v oblasti II. |
| --- | --- |

(46)

Namísto ní síť provozují někteří regionální provozovatelé nebo autonomní oblasti či obce, které si pouze pronajímají prostory a zařízení, jež vlastní Abertis. Autonomní oblasti a obce nesoutěží s ostatními provozovateli sítě, a nemají tudíž žádnou konkurenční výhodu. Nezískávají ostatně ani žádné příjmy, neboť subjekty televizního vysílání neplatí za poskytování přenosových služeb v oblasti II.

| (47) | Pokud jde o subjekty vysílání DTT, španělské orgány tvrdí, že zkoumaná opatření nemají na subjekty vysílání téměř žádný dopad. Daná opatření nezvýšila sledovanost, kterou subjekty televizního vysílání zaznamenávaly v době, kdy byly programy přenášeny prostřednictvím analogového vysílání, neboť 2,5 % obyvatelstva, jemuž bylo rozšířené pokrytí určeno, již přijímala analogové pozemní televizní vysílání. Daná opatření proto nemají dopad na finanční situaci těchto podniků. |
| --- | --- |

(47)

Pokud jde o subjekty vysílání DTT, španělské orgány tvrdí, že zkoumaná opatření nemají na subjekty vysílání téměř žádný dopad. Daná opatření nezvýšila sledovanost, kterou subjekty televizního vysílání zaznamenávaly v době, kdy byly programy přenášeny prostřednictvím analogového vysílání, neboť 2,5 % obyvatelstva, jemuž bylo rozšířené pokrytí určeno, již přijímala analogové pozemní televizní vysílání. Daná opatření proto nemají dopad na finanční situaci těchto podniků.

3.3.   SLUČITELNOST PODLE ČL. 106 ODST. 2 A ČL. 107 ODST. 3 PÍSM. c)

| (48) | Orgány Baskicka tvrdí, že státní podpora, která byla poskytnuta společnosti Itelazpi, je slučitelná s vnitřním trhem podle článku 106 SFEU. V tomto ohledu se domnívají, že dané opatření splňuje veškeré podmínky, které jsou stanoveny v rozhodnutí ze dne 28. listopadu 2005 o použití čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES na státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby poskytované určitým podnikům pověřeným poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu (dále jen „rozhodnutí o čl. 86 odst. 2“). (33) |
| --- | --- |

(48)

Orgány Baskicka tvrdí, že státní podpora, která byla poskytnuta společnosti Itelazpi, je slučitelná s vnitřním trhem podle článku 106 SFEU. V tomto ohledu se domnívají, že dané opatření splňuje veškeré podmínky, které jsou stanoveny v rozhodnutí ze dne 28. listopadu 2005 o použití čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES na státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby poskytované určitým podnikům pověřeným poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu (dále jen „rozhodnutí o čl. 86 odst. 2“). (33)

| (49) | Pro případ, že by Komise rozhodla, že opatření přijatá španělskými orgány v souvislosti s rozvojem digitálního pozemního vysílání v oblasti II představují státní podporu a nejsou slučitelná s vnitřním trhem podle článku 106 SFEU, Španělsko tvrdí, že jsou s vnitřním trhem bezpochyby slučitelná, neboť jejich účelem je úspěšně splnit cíl v zájmu společenství (přechod na digitální vysílání), a proto se na ně vztahuje výjimka stanovená v čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. |
| --- | --- |

(49)

Pro případ, že by Komise rozhodla, že opatření přijatá španělskými orgány v souvislosti s rozvojem digitálního pozemního vysílání v oblasti II představují státní podporu a nejsou slučitelná s vnitřním trhem podle článku 106 SFEU, Španělsko tvrdí, že jsou s vnitřním trhem bezpochyby slučitelná, neboť jejich účelem je úspěšně splnit cíl v zájmu společenství (přechod na digitální vysílání), a proto se na ně vztahuje výjimka stanovená v čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU.

3.3.1.   Argumenty týkající se efektivnosti

| (50) | Španělské orgány mají za to, že celostátní technický plán ani plán přechodu nelze na celostátní úrovni považovat za plány rozšíření pokrytí, neboť se týkají pouze přechodu v oblasti I. Tyto plány samy o sobě nijak neomezují výběr technologií, které jsou dostupné pro účely rozšíření pokrytí. Naproti tomu rámcové smlouvy mají jinou právní sílu než plány a opírají se o dohody uzavřené mezi státními a regionálními orgány. Španělské orgány se dále domnívají, že tyto smlouvy nevylučují použití technologií využívajících satelitní vysílání ani jiných technologií. V každém případě platí, že rozšíření pokrytí i výběr příslušné technologie provedly autonomní oblasti, zpravidla prostřednictvím výběrových řízení. Jedno z těchto výběrových řízení, konané v autonomní oblasti Kastilie a León, bylo z hlediska technologií neutrální, a pouhá skutečnost, že se toto výběrové řízení konalo, svědčí o tom, že státní orgány neuložily autonomním oblastem povinnost využívat technologii pozemního vysílání. |
| --- | --- |

(50)

Španělské orgány mají za to, že celostátní technický plán ani plán přechodu nelze na celostátní úrovni považovat za plány rozšíření pokrytí, neboť se týkají pouze přechodu v oblasti I. Tyto plány samy o sobě nijak neomezují výběr technologií, které jsou dostupné pro účely rozšíření pokrytí. Naproti tomu rámcové smlouvy mají jinou právní sílu než plány a opírají se o dohody uzavřené mezi státními a regionálními orgány. Španělské orgány se dále domnívají, že tyto smlouvy nevylučují použití technologií využívajících satelitní vysílání ani jiných technologií. V každém případě platí, že rozšíření pokrytí i výběr příslušné technologie provedly autonomní oblasti, zpravidla prostřednictvím výběrových řízení. Jedno z těchto výběrových řízení, konané v autonomní oblasti Kastilie a León, bylo z hlediska technologií neutrální, a pouhá skutečnost, že se toto výběrové řízení konalo, svědčí o tom, že státní orgány neuložily autonomním oblastem povinnost využívat technologii pozemního vysílání.

| (51) | Přestože v některých výběrových řízeních, konaných v jiných oblastech, se odkazuje na určité technické prvky technologie pozemního vysílání, tuto skutečnost lze vysvětlit tím, že pro pozemní televizní vysílání jsou zapotřebí určité prvky, které satelitní vysílání nemá a jež musely být zařazeny, aby nebyla z výběrových řízení vyloučena řešení spočívající v pozemních technologiích. |
| --- | --- |

(51)

Přestože v některých výběrových řízeních, konaných v jiných oblastech, se odkazuje na určité technické prvky technologie pozemního vysílání, tuto skutečnost lze vysvětlit tím, že pro pozemní televizní vysílání jsou zapotřebí určité prvky, které satelitní vysílání nemá a jež musely být zařazeny, aby nebyla z výběrových řízení vyloučena řešení spočívající v pozemních technologiích.

| (52) | Španělské orgány rovněž odkazují na studii, která zkoumala, do jaké míry lze udržitelným způsobem zajistit poskytování univerzální služby DTT prostřednictvím různých technologií (DTT a satelit), kterou provedlo ministerstvo v červenci 2007, tedy dříve, než bylo navrženo poskytnutí finančních prostředků na rozšíření pokrytí DTT. Orgány sice připouštějí, že tato studie je pouhým interním dokumentem, který nebyl následně brán v potaz, zdůrazňují však, že zohlednila realistické náklady na využívání přenosu prostřednictvím DTT nebo přenosu prostřednictvím satelitu. Z uvedené studie byl vyvozen závěr, že nelze předem určit, která z technologií je pro rozšíření pokrytí televizním signálem účinnější či levnější. Namísto toho je vhodnější volit technologie pro každý region zvlášť, nejlépe na základě studií provedených v jednotlivých autonomních oblastech s přihlédnutím k analýze takových faktorů, jakými jsou topografie, zeměpisné rozmístění obyvatel a stav existujících infrastruktur. |
| --- | --- |

(52)

Španělské orgány rovněž odkazují na studii, která zkoumala, do jaké míry lze udržitelným způsobem zajistit poskytování univerzální služby DTT prostřednictvím různých technologií (DTT a satelit), kterou provedlo ministerstvo v červenci 2007, tedy dříve, než bylo navrženo poskytnutí finančních prostředků na rozšíření pokrytí DTT. Orgány sice připouštějí, že tato studie je pouhým interním dokumentem, který nebyl následně brán v potaz, zdůrazňují však, že zohlednila realistické náklady na využívání přenosu prostřednictvím DTT nebo přenosu prostřednictvím satelitu. Z uvedené studie byl vyvozen závěr, že nelze předem určit, která z technologií je pro rozšíření pokrytí televizním signálem účinnější či levnější. Namísto toho je vhodnější volit technologie pro každý region zvlášť, nejlépe na základě studií provedených v jednotlivých autonomních oblastech s přihlédnutím k analýze takových faktorů, jakými jsou topografie, zeměpisné rozmístění obyvatel a stav existujících infrastruktur.

3.3.2.   Kvalitativní požadavky

| (53) | Byly předloženy dva argumenty týkající se kvality. Zaprvé, v uvedené oblasti nejsou zatím k dispozici otevřené kanály zajišťované prostřednictvím satelitního vysílání. Pokud by tedy byl uskutečněn přechod na platformu satelitního vysílání, zákazníci by za tuto službu museli platit. |
| --- | --- |

(53)

Byly předloženy dva argumenty týkající se kvality. Zaprvé, v uvedené oblasti nejsou zatím k dispozici otevřené kanály zajišťované prostřednictvím satelitního vysílání. Pokud by tedy byl uskutečněn přechod na platformu satelitního vysílání, zákazníci by za tuto službu museli platit.

| (54) | Zadruhé, kromě celostátních kanálů musí být vysílány také regionální kanály. Technologie DTT umožňuje, aby každá zeměpisná oblast přijímala kanály, které jsou určeny přímo pro ni. Na regionální a místní kanály bylo pro pozemní televizní vysílání po celém Španělsku přiděleno celkem 1 380 kmitočtů, aniž bylo nutné provést technická omezení a aniž byla rozšířena oblast vysílání jednotlivých kanálů. Španělské orgány se domnívají, že sítě satelitního vysílání by takovouto situaci neumožnily, neboť neposkytují možnost zeměpisného omezení, takže ke svému fungování potřebují složitý systém podmíněného přístupu. Náklady na satelitní vysílání by se tak ještě zvýšily a vysílací subjekty by nechtěly zpřístupňovat své kanály, aniž by si byly jisty tím, že je omezení možné. |
| --- | --- |

(54)

Zadruhé, kromě celostátních kanálů musí být vysílány také regionální kanály. Technologie DTT umožňuje, aby každá zeměpisná oblast přijímala kanály, které jsou určeny přímo pro ni. Na regionální a místní kanály bylo pro pozemní televizní vysílání po celém Španělsku přiděleno celkem 1 380 kmitočtů, aniž bylo nutné provést technická omezení a aniž byla rozšířena oblast vysílání jednotlivých kanálů. Španělské orgány se domnívají, že sítě satelitního vysílání by takovouto situaci neumožnily, neboť neposkytují možnost zeměpisného omezení, takže ke svému fungování potřebují složitý systém podmíněného přístupu. Náklady na satelitní vysílání by se tak ještě zvýšily a vysílací subjekty by nechtěly zpřístupňovat své kanály, aniž by si byly jisty tím, že je omezení možné.

3.3.3.   Technologická neutralita

| (55) | Španělské orgány mají za to, že dvoustranné smlouvy mezi státními a regionálními orgány nestanovily povinné zavedení určité technologie digitalizace, nýbrž pouze přenesly odpovědnost na autonomní oblasti, a to v souladu s náklady na digitalizaci vypočtenými na základě té technologie, která byla považována za účinnou referenční technologii, tj. DTT. V tomto ohledu se španělské orgány domnívají, že by měla být brána v úvahu skutečnost, že v okamžiku rozšíření pokrývalo pozemní televizní vysílání 98,5 % španělských domácností. |
| --- | --- |

(55)

Španělské orgány mají za to, že dvoustranné smlouvy mezi státními a regionálními orgány nestanovily povinné zavedení určité technologie digitalizace, nýbrž pouze přenesly odpovědnost na autonomní oblasti, a to v souladu s náklady na digitalizaci vypočtenými na základě té technologie, která byla považována za účinnou referenční technologii, tj. DTT. V tomto ohledu se španělské orgány domnívají, že by měla být brána v úvahu skutečnost, že v okamžiku rozšíření pokrývalo pozemní televizní vysílání 98,5 % španělských domácností.

| (56) | Pokud jde o výběrové řízení v Kantábrii, na něž odkazuje rozhodnutí o zahájení řízení, španělské orgány zdůrazňují, že toto výběrové řízení, v němž vyhrála Astra, se týkalo jak oblasti II, tak oblasti III, což znamená, že bylo zaměřeno na poskytování univerzální služby digitálního televizního vysílání v Kantábrii. Tato skutečnost by měla mít pro posuzování případu dvojí význam. |
| --- | --- |

(56)

Pokud jde o výběrové řízení v Kantábrii, na něž odkazuje rozhodnutí o zahájení řízení, španělské orgány zdůrazňují, že toto výběrové řízení, v němž vyhrála Astra, se týkalo jak oblasti II, tak oblasti III, což znamená, že bylo zaměřeno na poskytování univerzální služby digitálního televizního vysílání v Kantábrii. Tato skutečnost by měla mít pro posuzování případu dvojí význam.

| (57) | Prvním z důvodů, proč se kantábrijský projekt nezdařil, byla skutečnost, že poté, co byla zakázka zadána společnosti Astra, upozornily některé z hlavních subjektů televizního vysílání společnost Astra a vládu Kantábrie, že neumožní šíření svých obsahů prostřednictvím satelitu. Cíl plánu se tudíž stal nesplnitelným. Zadruhé, hlavním důvodem vypovězení smlouvy bylo rozhodnutí španělské ústřední vlády zajistit pokrytí satelitním vysíláním pro celou oblast III v rámci Španělska, a nebylo jím rozhodnutí o poskytnutí finančních prostředků ze zdrojů španělské vlády pro rozšíření pokrytí v oblasti II. Smlouva byla ostatně vypovězena v listopadu 2008, neboť v tomto okamžiku již bylo zjevné, že Astra nebude schopna splnit své závazky. Zejména se jednalo o to, že Astra neuskutečnila včas nezbytné práce a nezískala od subjektů televizního vysílání povolení k šíření jejich otevřených kanálů. |
| --- | --- |

(57)

Prvním z důvodů, proč se kantábrijský projekt nezdařil, byla skutečnost, že poté, co byla zakázka zadána společnosti Astra, upozornily některé z hlavních subjektů televizního vysílání společnost Astra a vládu Kantábrie, že neumožní šíření svých obsahů prostřednictvím satelitu. Cíl plánu se tudíž stal nesplnitelným. Zadruhé, hlavním důvodem vypovězení smlouvy bylo rozhodnutí španělské ústřední vlády zajistit pokrytí satelitním vysíláním pro celou oblast III v rámci Španělska, a nebylo jím rozhodnutí o poskytnutí finančních prostředků ze zdrojů španělské vlády pro rozšíření pokrytí v oblasti II. Smlouva byla ostatně vypovězena v listopadu 2008, neboť v tomto okamžiku již bylo zjevné, že Astra nebude schopna splnit své závazky. Zejména se jednalo o to, že Astra neuskutečnila včas nezbytné práce a nezískala od subjektů televizního vysílání povolení k šíření jejich otevřených kanálů.

| (58) | V kontextu tohoto rozhodnutí je projekt Kantábrie relevantní pouze v tom ohledu, že platformu satelitního vysílání lze považovat za rovnocennou alternativu platformy pozemního vysílání. Výše uvedené argumenty nemají v této souvislosti význam. V okamžiku, kdy se španělské orgány rozhodly zavést v oblasti III platformu satelitního vysílání, přijaly celostátní plán a zavedly zvláštní právní úpravu, jejímž prostřednictvím uložily subjektům televizního vysílání povinnost postupovat ve vzájemné součinnosti a zvolit společného provozovatele platformy satelitního vysílání. Obdobný mechanismus by mohl být použit i pro oblast II. Důvody, které byly uvedeny pro vypovězení smlouvy, nezpochybňují, že by technologie satelitního vysílání mohla být vhodnou platformou pro vysílání televizních signálů v oblasti II. Vnitrostátní španělský soud ostatně tyto důvody zamítl. |
| --- | --- |

(58)

V kontextu tohoto rozhodnutí je projekt Kantábrie relevantní pouze v tom ohledu, že platformu satelitního vysílání lze považovat za rovnocennou alternativu platformy pozemního vysílání. Výše uvedené argumenty nemají v této souvislosti význam. V okamžiku, kdy se španělské orgány rozhodly zavést v oblasti III platformu satelitního vysílání, přijaly celostátní plán a zavedly zvláštní právní úpravu, jejímž prostřednictvím uložily subjektům televizního vysílání povinnost postupovat ve vzájemné součinnosti a zvolit společného provozovatele platformy satelitního vysílání. Obdobný mechanismus by mohl být použit i pro oblast II. Důvody, které byly uvedeny pro vypovězení smlouvy, nezpochybňují, že by technologie satelitního vysílání mohla být vhodnou platformou pro vysílání televizních signálů v oblasti II. Vnitrostátní španělský soud ostatně tyto důvody zamítl.

3.3.4.   Neexistence narušení hospodářské soutěže

| (59) | V souvislosti s hospodářskou soutěží mezi provozovateli sítí vyjádřilo Španělsko názor, že pozemní televizní vysílání a televizní vysílání prostřednictvím satelitu představují dva zcela samostatné trhy, takže opatření, která jsou předmětem tohoto řízení, nenarušila hospodářskou soutěž na dotčených trzích. Španělsko tvrdí, že zkoumaná opatření nemají žádný dopad na vnitřní trh Unie, neboť jsou určena obyvatelům omezené zeměpisné oblasti. Vzhledem k tomu, že jde o místní služby, je málo pravděpodobné, že dané opatření bude mít dopad na obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(59)

V souvislosti s hospodářskou soutěží mezi provozovateli sítí vyjádřilo Španělsko názor, že pozemní televizní vysílání a televizní vysílání prostřednictvím satelitu představují dva zcela samostatné trhy, takže opatření, která jsou předmětem tohoto řízení, nenarušila hospodářskou soutěž na dotčených trzích. Španělsko tvrdí, že zkoumaná opatření nemají žádný dopad na vnitřní trh Unie, neboť jsou určena obyvatelům omezené zeměpisné oblasti. Vzhledem k tomu, že jde o místní služby, je málo pravděpodobné, že dané opatření bude mít dopad na obchod mezi členskými státy.

3.4.   POUŽITÍ PRAVIDLA DE MINIMIS

| (60) | Dále španělské orgány uvedly, že na značnou část finančních prostředků se bezesporu uplatní pravidlo de minimis, které bylo zavedeno nařízením Komise (ES) č. 1998/2006 (34)o podpoře de minimis. Každá autonomní oblast či obec získala telekomunikační zařízení nezávisle, a proto je v tomto kontextu nutné brát v úvahu ustanovení de minimis. Vzhledem k tomu, že v těchto případech je výše vyplacených částek přesně známa, což platí i o získaném majetku a službách, byla podpora dostatečně transparentní na to, aby se uplatnily prahové hodnoty de minimis. |
| --- | --- |

(60)

Dále španělské orgány uvedly, že na značnou část finančních prostředků se bezesporu uplatní pravidlo de minimis, které bylo zavedeno nařízením Komise (ES) č. 1998/2006 (34)o podpoře de minimis. Každá autonomní oblast či obec získala telekomunikační zařízení nezávisle, a proto je v tomto kontextu nutné brát v úvahu ustanovení de minimis. Vzhledem k tomu, že v těchto případech je výše vyplacených částek přesně známa, což platí i o získaném majetku a službách, byla podpora dostatečně transparentní na to, aby se uplatnily prahové hodnoty de minimis.

3.5.   TRVAJÍCÍ STÁTNÍ PODPORA

| (61) | Co se týče provozování a údržby vysílacích středisek, španělské státní orgány mají za to, že nemají být zahrnuty do prací, jejichž účelem je rozšíření pokrytí, které je zčásti financováno z prostředků ministerstva. Ministerstvo nemá pravomoc požadovat od obcí či od autonomních oblastí, aby pokračovaly v provozování a údržbě déle než po dobu, která byla uvedena v rámci výběrových řízení na rozšíření pokrytí. Nelze proto vyloučit, že se provozování a údržba některých středisek přeruší v důsledku škrtů v rozpočtech obcí. Podle předběžného odhadu státních orgánů by roční náklady na provozování a údržbu měly dosahovat 10 % původních investic. Během řízení poskytly některé autonomní oblasti podrobnější údaje o finančních prostředcích určených na provozování a údržbu sítě DTT v oblasti II. |
| --- | --- |

(61)

Co se týče provozování a údržby vysílacích středisek, španělské státní orgány mají za to, že nemají být zahrnuty do prací, jejichž účelem je rozšíření pokrytí, které je zčásti financováno z prostředků ministerstva. Ministerstvo nemá pravomoc požadovat od obcí či od autonomních oblastí, aby pokračovaly v provozování a údržbě déle než po dobu, která byla uvedena v rámci výběrových řízení na rozšíření pokrytí. Nelze proto vyloučit, že se provozování a údržba některých středisek přeruší v důsledku škrtů v rozpočtech obcí. Podle předběžného odhadu státních orgánů by roční náklady na provozování a údržbu měly dosahovat 10 % původních investic. Během řízení poskytly některé autonomní oblasti podrobnější údaje o finančních prostředcích určených na provozování a údržbu sítě DTT v oblasti II.

4.   VYJÁDŘENÍ TŘETÍCH ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

4.1.   ASTRA

4.1.1.   Obecné připomínky

| (62) | Astra znovu potvrdila své předchozí stanovisko, podle něhož opatření, jejichž cílem bylo uskutečnění přechodu na digitální pozemní vysílání, představovala koordinovaný plán vypracovaný španělskou ústřední vládou a provedený orgány regionální správy. Astra se nicméně domnívá, že i za předpokladu, že by státní podpora určená na rozšíření pokrytí byla navržena, organizována a provedena na regionální úrovni, jednalo by se o podporu protiprávní a neslučitelnou. |
| --- | --- |

(62)

Astra znovu potvrdila své předchozí stanovisko, podle něhož opatření, jejichž cílem bylo uskutečnění přechodu na digitální pozemní vysílání, představovala koordinovaný plán vypracovaný španělskou ústřední vládou a provedený orgány regionální správy. Astra se nicméně domnívá, že i za předpokladu, že by státní podpora určená na rozšíření pokrytí byla navržena, organizována a provedena na regionální úrovni, jednalo by se o podporu protiprávní a neslučitelnou.

| (63) | V souvislosti s výběrovým řízením konaným v Kantábrii Astra na rozdíl od španělských orgánů trvá na tom, že bylo povinností kantábrijských orgánů získat od subjektů televizního vysílání povolení k tomu, aby jejich kanály mohly být zpřístupněny prostřednictvím platformy satelitního vysílání. Přestože subjekty televizního vysílání zaslaly dopisy v březnu 2008, orgány Kantábrie navrhly ostatním autonomním oblastem alternativu, pro niž se rozhodly, v červenci 2008. |
| --- | --- |

(63)

V souvislosti s výběrovým řízením konaným v Kantábrii Astra na rozdíl od španělských orgánů trvá na tom, že bylo povinností kantábrijských orgánů získat od subjektů televizního vysílání povolení k tomu, aby jejich kanály mohly být zpřístupněny prostřednictvím platformy satelitního vysílání. Přestože subjekty televizního vysílání zaslaly dopisy v březnu 2008, orgány Kantábrie navrhly ostatním autonomním oblastem alternativu, pro niž se rozhodly, v červenci 2008.

4.1.2.   Existence státní podpory

| (64) | Co se týče zvýhodnění provozovatelů sítě, zejména pak společnosti Abertis, Astra tvrdí, že této společnosti bylo, jakožto dodavateli telekomunikačních zařízení, zadáno přibližně [...] (35) zakázek na digitalizaci pozemních středisek nacházejících se v oblastech, jichž se týkalo rozšíření pokrytí. Vzhledem k tomu, že Abertis je provozovatelem platformy, mohla díky digitalizaci sítě zlepšit svou obchodní nabídku pro subjekty televizního vysílání, neboť síť DTT může nyní bez dalších nákladů pokrýt téměř 100 % obyvatel, zatímco kdyby nebylo napadené opatření přijato, digitalizace pozemní sítě by pokryla přibližně 96–98 % obyvatel. Společnost Abertis měla být dále zvýhodněna tím, že společnosti Astra, která je jejím hlavním konkurentem jakožto provozovatel jiné platformy, nebylo umožněno zaujmout strategické postavení na španělském trhu tím, že by vstoupila do oblasti II. |
| --- | --- |

(64)

Co se týče zvýhodnění provozovatelů sítě, zejména pak společnosti Abertis, Astra tvrdí, že této společnosti bylo, jakožto dodavateli telekomunikačních zařízení, zadáno přibližně [...] (35) zakázek na digitalizaci pozemních středisek nacházejících se v oblastech, jichž se týkalo rozšíření pokrytí. Vzhledem k tomu, že Abertis je provozovatelem platformy, mohla díky digitalizaci sítě zlepšit svou obchodní nabídku pro subjekty televizního vysílání, neboť síť DTT může nyní bez dalších nákladů pokrýt téměř 100 % obyvatel, zatímco kdyby nebylo napadené opatření přijato, digitalizace pozemní sítě by pokryla přibližně 96–98 % obyvatel. Společnost Abertis měla být dále zvýhodněna tím, že společnosti Astra, která je jejím hlavním konkurentem jakožto provozovatel jiné platformy, nebylo umožněno zaujmout strategické postavení na španělském trhu tím, že by vstoupila do oblasti II.

| (65) | Podle názoru společnosti Astra získala Abertis v důsledku přijatých opatření i další výhody. Zaprvé, značný počet pozemních středisek, které Abertis vlastnila i sama skutečně provozovala, těžil z finančních prostředků, které poskytly španělské orgány v rámci zkoumaných opatření. Tak tomu bylo zvláště v případě středisek nacházejících se v oblasti, v níž je RTVE (veřejný subjekt televizního vysílání) povinen poskytovat svůj signál, avšak tatáž povinnost neplatí pro soukromé subjekty televizního vysílání (přibližně 2,5 % obyvatelstva). Zadruhé Astra tvrdí, že Abertis nepřímo využila státní podporu i na vedlejších trzích, například na trhu přenosu. Dále stěžovatel uvádí, že zkoumané opatření způsobilo narušení hospodářské soutěže v oblasti III (36). |
| --- | --- |

(65)

Podle názoru společnosti Astra získala Abertis v důsledku přijatých opatření i další výhody. Zaprvé, značný počet pozemních středisek, které Abertis vlastnila i sama skutečně provozovala, těžil z finančních prostředků, které poskytly španělské orgány v rámci zkoumaných opatření. Tak tomu bylo zvláště v případě středisek nacházejících se v oblasti, v níž je RTVE (veřejný subjekt televizního vysílání) povinen poskytovat svůj signál, avšak tatáž povinnost neplatí pro soukromé subjekty televizního vysílání (přibližně 2,5 % obyvatelstva). Zadruhé Astra tvrdí, že Abertis nepřímo využila státní podporu i na vedlejších trzích, například na trhu přenosu. Dále stěžovatel uvádí, že zkoumané opatření způsobilo narušení hospodářské soutěže v oblasti III (36).

| (66) | Astra je toho názoru, že platformy satelitního a pozemního vysílání působí v rámci téhož trhu. V rámci hospodářské soutěže mezi platformami se nerozlišuje mezi placeným a otevřeným televizním vysíláním. Platformy pozemního a satelitního vysílání mezi sebou již nyní soutěží v oblasti přenosu placeného televizního vysílání, neboť již existují nejméně dva placené kanály, které svůj signál poskytují prostřednictvím platformy DTT, a jeden z nich je zprostředkován pouze touto technologií. Astra navíc tvrdí, že všechny autorizované subjekty televizního vysílání již požádaly vládu o udělení licence, aby své obsahy mohly vysílat na placených kanálech. |
| --- | --- |

(66)

Astra je toho názoru, že platformy satelitního a pozemního vysílání působí v rámci téhož trhu. V rámci hospodářské soutěže mezi platformami se nerozlišuje mezi placeným a otevřeným televizním vysíláním. Platformy pozemního a satelitního vysílání mezi sebou již nyní soutěží v oblasti přenosu placeného televizního vysílání, neboť již existují nejméně dva placené kanály, které svůj signál poskytují prostřednictvím platformy DTT, a jeden z nich je zprostředkován pouze touto technologií. Astra navíc tvrdí, že všechny autorizované subjekty televizního vysílání již požádaly vládu o udělení licence, aby své obsahy mohly vysílat na placených kanálech.

| (67) | Astra má za to, že zkoumaná opatření nebyla přiměřená, a uvádí, že za účelem přechodu na DTT bylo nutné provést značné úpravy obytných budov a investovat do rozvodů. Na podporu svého argumentu, podle něhož by rozšíření pokrytí provedené prostřednictvím satelitu nemuselo být dražší, než pokud by bylo provedeno s využitím platformy pozemního vysílání, Astra dále odkázala na svou interní nákladovou studii provedenou v listopadu 2008, kterou předložila společně se stížností. Tato studie obsahovala srovnání nákladů na rozšíření pokrytí oběma technologiemi, tedy pozemní a satelitní. Hypotézy, které jsou uvedeny ve studii, se v mnoha hlediscích liší od hypotéz, které zohlednily španělské orgány a Abertis, mimo jiné pokud jde o náklady na parabolické antény a o nutné pořizování externích dekodérů pro příjem digitálního pozemního televizního vysílání. Ze závěrů studie vyplývá, že rozšíření pokrytí provedené s využitím satelitního vysílání nemuselo být nutně dražší než s využitím technologie pozemního vysílání. Astra rovněž předložila další dokumenty, jimiž měla v úmyslu prokázat, že náklady na instalaci a provoz se u obou technologií v zásadě neliší. |
| --- | --- |

(67)

Astra má za to, že zkoumaná opatření nebyla přiměřená, a uvádí, že za účelem přechodu na DTT bylo nutné provést značné úpravy obytných budov a investovat do rozvodů. Na podporu svého argumentu, podle něhož by rozšíření pokrytí provedené prostřednictvím satelitu nemuselo být dražší, než pokud by bylo provedeno s využitím platformy pozemního vysílání, Astra dále odkázala na svou interní nákladovou studii provedenou v listopadu 2008, kterou předložila společně se stížností. Tato studie obsahovala srovnání nákladů na rozšíření pokrytí oběma technologiemi, tedy pozemní a satelitní. Hypotézy, které jsou uvedeny ve studii, se v mnoha hlediscích liší od hypotéz, které zohlednily španělské orgány a Abertis, mimo jiné pokud jde o náklady na parabolické antény a o nutné pořizování externích dekodérů pro příjem digitálního pozemního televizního vysílání. Ze závěrů studie vyplývá, že rozšíření pokrytí provedené s využitím satelitního vysílání nemuselo být nutně dražší než s využitím technologie pozemního vysílání. Astra rovněž předložila další dokumenty, jimiž měla v úmyslu prokázat, že náklady na instalaci a provoz se u obou technologií v zásadě neliší.

| (68) | Astra dále tvrdí, že nutnost zaručit subjektům televizního vysílání prostřednictvím satelitu podmíněný přístup nepředstavuje překážku vysílání otevřených kanálů. Systémy podmíněného přístupu existují na celém světě a jejich uplatňování není spojeno s žádnými většími potížemi (37). Ostatně i způsob řešení podmíněného přístupu, který byl navržen v Kantábrii, byl orgány této oblasti přijat a ty měly možnost rozhodnout, kterým uživatelům bude služba aktivována. Územní vymezení poskytování této služby bylo tedy kontrolováno vládou Kantábrie. V tomto ohledu nebylo nutné provádět žádné zvláštní úpravy. |
| --- | --- |

(68)

Astra dále tvrdí, že nutnost zaručit subjektům televizního vysílání prostřednictvím satelitu podmíněný přístup nepředstavuje překážku vysílání otevřených kanálů. Systémy podmíněného přístupu existují na celém světě a jejich uplatňování není spojeno s žádnými většími potížemi (37). Ostatně i způsob řešení podmíněného přístupu, který byl navržen v Kantábrii, byl orgány této oblasti přijat a ty měly možnost rozhodnout, kterým uživatelům bude služba aktivována. Územní vymezení poskytování této služby bylo tedy kontrolováno vládou Kantábrie. V tomto ohledu nebylo nutné provádět žádné zvláštní úpravy.

| (69) | Pokud jde o relevantnost daného opatření, Astra uvádí, že díky úsporám z rozsahu je technologie satelitního vysílání ekonomicky tím výhodnější, čím větší zeměpisnou oblast pokrývá. Již sama skutečnost, že v rámci daného opatření bylo pro oblast II vypsáno více než 600 místních a regionálních výběrových řízení, znamenala pro technologii satelitního vysílání značné konkurenční znevýhodnění. Avšak i v případě, že by španělská vláda nemohla prosadit či navrhnout, aby zohlednění nadregionálních synergií bylo podmínkou pro přidělení finančních prostředků, mohly regiony této možnosti využít, aby zaručily, že zvolí ten způsob řešení, který bude pro jejich daňové poplatníky nejvýhodnější. Astra ostatně tvrdí, že předtím, než španělská ústřední vláda zasáhla ve prospěch technologií pozemního vysílání, se tak skutečně pokusily učinit. Poté, co ve veřejném výběrovém řízení uspěla společnost Astra, se kantábrijské orgány nejprve pokusily přesvědčit ostatní regiony, aby se rovněž rozhodly pro platformu satelitního vysílání, což by dále snížilo jejich vlastní náklady. |
| --- | --- |

(69)

Pokud jde o relevantnost daného opatření, Astra uvádí, že díky úsporám z rozsahu je technologie satelitního vysílání ekonomicky tím výhodnější, čím větší zeměpisnou oblast pokrývá. Již sama skutečnost, že v rámci daného opatření bylo pro oblast II vypsáno více než 600 místních a regionálních výběrových řízení, znamenala pro technologii satelitního vysílání značné konkurenční znevýhodnění. Avšak i v případě, že by španělská vláda nemohla prosadit či navrhnout, aby zohlednění nadregionálních synergií bylo podmínkou pro přidělení finančních prostředků, mohly regiony této možnosti využít, aby zaručily, že zvolí ten způsob řešení, který bude pro jejich daňové poplatníky nejvýhodnější. Astra ostatně tvrdí, že předtím, než španělská ústřední vláda zasáhla ve prospěch technologií pozemního vysílání, se tak skutečně pokusily učinit. Poté, co ve veřejném výběrovém řízení uspěla společnost Astra, se kantábrijské orgány nejprve pokusily přesvědčit ostatní regiony, aby se rovněž rozhodly pro platformu satelitního vysílání, což by dále snížilo jejich vlastní náklady.

4.1.3.   Trvající státní podpora

| (70) | Astra opakuje, že některá z napadených opatření představují trvající státní podporu, neboť vlády autonomních oblastí budou průběžně financovat náklady na provozování a údržbu místních sítí v oblasti II. Astra odhaduje, že v případě varianty založené na satelitním vysílání činí roční náklady na provozování a údržbu jednoho kanálu 100 000 EUR, přičemž by tato částka mohla být nižší v případě, že by se pro tento způsob řešení rozhodlo více regionů. |
| --- | --- |

(70)

Astra opakuje, že některá z napadených opatření představují trvající státní podporu, neboť vlády autonomních oblastí budou průběžně financovat náklady na provozování a údržbu místních sítí v oblasti II. Astra odhaduje, že v případě varianty založené na satelitním vysílání činí roční náklady na provozování a údržbu jednoho kanálu 100 000 EUR, přičemž by tato částka mohla být nižší v případě, že by se pro tento způsob řešení rozhodlo více regionů.

4.2.   PŘIPOMÍNKY SPOLEČNOSTI ABERTIS

| (71) | Abertis je provozovatelem telekomunikačních infrastruktur a dodavatelem síťových zařízení. Kromě dalších podniků vlastní podniky Retevisión S.A. a TradiaS.A., které řídí a provozují telekomunikační sítě a infrastruktury. |
| --- | --- |

(71)

Abertis je provozovatelem telekomunikačních infrastruktur a dodavatelem síťových zařízení. Kromě dalších podniků vlastní podniky Retevisión S.A. a TradiaS.A., které řídí a provozují telekomunikační sítě a infrastruktury.

4.2.1.   Existence státní podpory

| (72) | Abertis zaprvé uvádí, že zkoumaná opatření nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Regionální orgány pouze získaly zboží a služby za tržních podmínek a prostřednictvím otevřených výběrových řízení a jsou i nadále vlastníky zařízení, která byla instalována ve vysílacích střediscích v oblasti II. Nikdy tedy nedošlo k převodu finančních prostředků či digitálních zařízení, která byla za tyto prostředky získána, na jiné vnější příjemce. |
| --- | --- |

(72)

Abertis zaprvé uvádí, že zkoumaná opatření nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Regionální orgány pouze získaly zboží a služby za tržních podmínek a prostřednictvím otevřených výběrových řízení a jsou i nadále vlastníky zařízení, která byla instalována ve vysílacích střediscích v oblasti II. Nikdy tedy nedošlo k převodu finančních prostředků či digitálních zařízení, která byla za tyto prostředky získána, na jiné vnější příjemce.

| (73) | Abertis má rovněž za to, že napadená opatření neznamenala pro provozovatele sítí žádné podstatné zvýhodnění. Podle tvrzení tohoto podniku není Abertis provozovatelem žádné z místních sítí nacházejících se v oblasti II (a to ani v případech, kdy je vlastníkem příslušných vysílacích středisek), takže nemohla získat žádnou přímou výhodu. Zadruhé, v oblasti II působila Abertis pouze jako dodavatel telekomunikačních zařízení. Zatřetí, zvýhodnění by nevzniklo ani v případě, že by společnost Abertis prodala digitální zařízení užívané na zlepšení vysílacího střediska a toto zařízení by následně bylo instalováno ve vysílacím středisku, které je ve vlastnictví společnosti Abertis. Abertis totiž pouze pronajímá vysílací střediska za tržních podmínek provozovatelům místních sítí, přičemž výše pronájmu, který je tomuto podniku vyplácen, nebyla procesem digitalizace nijak ovlivněna. Začtvrté Abertis zdůrazňuje, že zvýšení pokrytí sítí DTT o 1–2 % nepřináší společnosti Abertis jakožto provozovateli platformy v oblasti I hospodářský přínos. A konečně digitalizace oblasti II nemá žádný dopad na cenu, kterou může Abertis požadovat za své vysílací služby od subjektů televizního vysílání, a to zejména proto, že velkoobchodní cenu, kterou Abertis uplatňuje, reguluje španělský regulační orgán, a sice Výbor pro trh s telekomunikacemi (Comisión del Mercado de Telecomunicaciones, dále jen „CMT“). |
| --- | --- |

(73)

Abertis má rovněž za to, že napadená opatření neznamenala pro provozovatele sítí žádné podstatné zvýhodnění. Podle tvrzení tohoto podniku není Abertis provozovatelem žádné z místních sítí nacházejících se v oblasti II (a to ani v případech, kdy je vlastníkem příslušných vysílacích středisek), takže nemohla získat žádnou přímou výhodu. Zadruhé, v oblasti II působila Abertis pouze jako dodavatel telekomunikačních zařízení. Zatřetí, zvýhodnění by nevzniklo ani v případě, že by společnost Abertis prodala digitální zařízení užívané na zlepšení vysílacího střediska a toto zařízení by následně bylo instalováno ve vysílacím středisku, které je ve vlastnictví společnosti Abertis. Abertis totiž pouze pronajímá vysílací střediska za tržních podmínek provozovatelům místních sítí, přičemž výše pronájmu, který je tomuto podniku vyplácen, nebyla procesem digitalizace nijak ovlivněna. Začtvrté Abertis zdůrazňuje, že zvýšení pokrytí sítí DTT o 1–2 % nepřináší společnosti Abertis jakožto provozovateli platformy v oblasti I hospodářský přínos. A konečně digitalizace oblasti II nemá žádný dopad na cenu, kterou může Abertis požadovat za své vysílací služby od subjektů televizního vysílání, a to zejména proto, že velkoobchodní cenu, kterou Abertis uplatňuje, reguluje španělský regulační orgán, a sice Výbor pro trh s telekomunikacemi (Comisión del Mercado de Telecomunicaciones, dále jen „CMT“).

| (74) | Co se týče provozovatelů místních sítí v oblasti II (obcí), Abertis se domnívá, že nemohlo dojít k žádnému hospodářskému zvýhodnění, neboť tito provozovatelé nesplňují podmínky k tomu, aby mohli být považováni za podniky ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, a v každém případě vykonávají veřejnou službu. |
| --- | --- |

(74)

Co se týče provozovatelů místních sítí v oblasti II (obcí), Abertis se domnívá, že nemohlo dojít k žádnému hospodářskému zvýhodnění, neboť tito provozovatelé nesplňují podmínky k tomu, aby mohli být považováni za podniky ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, a v každém případě vykonávají veřejnou službu.

| (75) | Společnost Abertis vyjádřila rovněž názor, že zkoumaná opatření nepřinesla hospodářskou výhodu ani subjektům televizního vysílání. Přechod na digitální technologii v oblasti II nevedl ke zvýšení počtu diváků v poměru k počtu osob, které měly přístup k analogovému televiznímu vysílání před rokem 2005, kdy byl zahájen proces přechodu na digitální televizní vysílání. |
| --- | --- |

(75)

Společnost Abertis vyjádřila rovněž názor, že zkoumaná opatření nepřinesla hospodářskou výhodu ani subjektům televizního vysílání. Přechod na digitální technologii v oblasti II nevedl ke zvýšení počtu diváků v poměru k počtu osob, které měly přístup k analogovému televiznímu vysílání před rokem 2005, kdy byl zahájen proces přechodu na digitální televizní vysílání.

| (76) | Na druhou stranu má Abertis za to, že napadená opatření neměla žádný významný dopad na hospodářskou soutěž mezi provozovateli sítí. Skutečnost, že ani Astra, ani žádný jiný soukromý provozovatel neprojevil za posledních 20 let zájem o poskytování vysílacích služeb v oblasti II, svědčí o tom, že zde trh neexistoval a že poskytování služeb mohlo být zajištěno pouze se zásahem státu. Zejména nedošlo k narušení hospodářské soutěže mezi platformou satelitního vysílání a DTT, neboť se jedná o dva odlišné trhy. Digitalizace sítí pozemního vysílání v oblasti II navíc nijak nezměnila konkurenční strukturu referenčních trhů, jednalo se pouze o nezbytné technické zlepšení stávající platformy analogového vysílání. |
| --- | --- |

(76)

Na druhou stranu má Abertis za to, že napadená opatření neměla žádný významný dopad na hospodářskou soutěž mezi provozovateli sítí. Skutečnost, že ani Astra, ani žádný jiný soukromý provozovatel neprojevil za posledních 20 let zájem o poskytování vysílacích služeb v oblasti II, svědčí o tom, že zde trh neexistoval a že poskytování služeb mohlo být zajištěno pouze se zásahem státu. Zejména nedošlo k narušení hospodářské soutěže mezi platformou satelitního vysílání a DTT, neboť se jedná o dva odlišné trhy. Digitalizace sítí pozemního vysílání v oblasti II navíc nijak nezměnila konkurenční strukturu referenčních trhů, jednalo se pouze o nezbytné technické zlepšení stávající platformy analogového vysílání.

| (77) | Abertis tvrdí, že služby televizního vysílání poskytované prostřednictvím sítí v oblasti II jsou omezeny jen na určité izolované oblasti, a nemají tudíž žádný dopad na obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(77)

Abertis tvrdí, že služby televizního vysílání poskytované prostřednictvím sítí v oblasti II jsou omezeny jen na určité izolované oblasti, a nemají tudíž žádný dopad na obchod mezi členskými státy.

| (78) | Pro případ, že by Komise dospěla k závěru, že dotčené veřejné orgány nebo jejich přidružené subjekty jsou podniky ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, má Abertis za to, že finanční prostředky, které byly určeny k financování přechodu na digitální technologii v oblasti II, představovaly vyrovnávací platbu za závazek veřejné služby. V tomto ohledu zastává Abertis názor, že napadená opatření splňují podmínky stanovené judikaturou ve věci Altmark a že se nejedná o státní podporu. |
| --- | --- |

(78)

Pro případ, že by Komise dospěla k závěru, že dotčené veřejné orgány nebo jejich přidružené subjekty jsou podniky ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, má Abertis za to, že finanční prostředky, které byly určeny k financování přechodu na digitální technologii v oblasti II, představovaly vyrovnávací platbu za závazek veřejné služby. V tomto ohledu zastává Abertis názor, že napadená opatření splňují podmínky stanovené judikaturou ve věci Altmark a že se nejedná o státní podporu.

4.2.2.   Existence podpory

| (79) | Podle názoru společnosti Abertis začalo zavádění sítí televizního vysílání v oblasti II v roce 1982, kdy odvětví televizního vysílání nebylo liberalizováno. Španělský stát měl v té době na trhu pozemního televizního vysílání zákonný monopol. V současnosti jsou poskytovány prostředky z veřejných zdrojů na instalaci, údržbu a provozování místních sítí v oblasti II, které byly zavedeny dříve, než došlo k liberalizaci tohoto odvětví. Zkoumané opatření tedy představuje trvající, již existující podporu. |
| --- | --- |

(79)

Podle názoru společnosti Abertis začalo zavádění sítí televizního vysílání v oblasti II v roce 1982, kdy odvětví televizního vysílání nebylo liberalizováno. Španělský stát měl v té době na trhu pozemního televizního vysílání zákonný monopol. V současnosti jsou poskytovány prostředky z veřejných zdrojů na instalaci, údržbu a provozování místních sítí v oblasti II, které byly zavedeny dříve, než došlo k liberalizaci tohoto odvětví. Zkoumané opatření tedy představuje trvající, již existující podporu.

4.2.3.   Slučitelnost

| (80) | Abertis tvrdí, že veškeré možné státní podpory jsou v souladu s článkem 106 SFEU, neboť splňují všechny podmínky zavedené rozhodnutím o čl. 86 odst. 2. |
| --- | --- |

(80)

Abertis tvrdí, že veškeré možné státní podpory jsou v souladu s článkem 106 SFEU, neboť splňují všechny podmínky zavedené rozhodnutím o čl. 86 odst. 2.

| (81) | Pokud by tomu tak nebylo, veškeré možné státní podpory jsou v každém případě slučitelné s čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Zaprvé, účelem opatření přijatých španělskými orgány je urychlení procesu přechodu na technologii digitálního vysílání ve Španělsku, který byl v rámci rozhodovací praxe Komise v oblasti státní podpory uznán za cíl společného zájmu. Zadruhé, podpora byla přiměřeným nástrojem, neboť DTT je technologií, která nejlépe vyhovuje účelům rozšíření pokrytí (38). Kromě ekonomických důvodů poukazuje Abertis také na to, že subjekty televizního vysílání nejsou nakloněny užívání platforem satelitního vysílání kvůli omezením, s nimiž se musí vyrovnat, získají-li práva k šíření obsahů na svých otevřených programech. Ve většině případů získají pouze právo šířit obsahy prostřednictvím určité platformy, tedy DTT, neboť tato technologie umožňuje zavádět úzce omezené vysílání i zeměpisná omezení. Opatření jsou ostatně přiměřená také proto, že se týkají pouze těch nákladů, které jsou zcela nezbytné k tomu, aby mohl být v oblasti II uskutečněn přechod od služeb analogového televizního vysílání na vysílání digitální. Jedinými náklady, které byly vynaloženy v rámci napadených opatření, jsou náklady na digitalizaci vysílacích středisek v oblasti II, která se provádí pořizováním a instalací digitálních zařízení. |
| --- | --- |

(81)

Pokud by tomu tak nebylo, veškeré možné státní podpory jsou v každém případě slučitelné s čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Zaprvé, účelem opatření přijatých španělskými orgány je urychlení procesu přechodu na technologii digitálního vysílání ve Španělsku, který byl v rámci rozhodovací praxe Komise v oblasti státní podpory uznán za cíl společného zájmu. Zadruhé, podpora byla přiměřeným nástrojem, neboť DTT je technologií, která nejlépe vyhovuje účelům rozšíření pokrytí (38). Kromě ekonomických důvodů poukazuje Abertis také na to, že subjekty televizního vysílání nejsou nakloněny užívání platforem satelitního vysílání kvůli omezením, s nimiž se musí vyrovnat, získají-li práva k šíření obsahů na svých otevřených programech. Ve většině případů získají pouze právo šířit obsahy prostřednictvím určité platformy, tedy DTT, neboť tato technologie umožňuje zavádět úzce omezené vysílání i zeměpisná omezení. Opatření jsou ostatně přiměřená také proto, že se týkají pouze těch nákladů, které jsou zcela nezbytné k tomu, aby mohl být v oblasti II uskutečněn přechod od služeb analogového televizního vysílání na vysílání digitální. Jedinými náklady, které byly vynaloženy v rámci napadených opatření, jsou náklady na digitalizaci vysílacích středisek v oblasti II, která se provádí pořizováním a instalací digitálních zařízení.

| (82) | Pokud jde o technologickou neutralitu daného opatření, Abertis uvádí, že technologie pozemního vysílání nebyla jediným řešením, které vzala španělská vláda v úvahu. Za nejvhodnější technologické řešení, kterým lze zajistit poskytování služeb digitálního televizního vysílání v oblasti III, byla ostatně nakonec považována platforma satelitního vysílání. A co je nejdůležitější, Abertis tvrdí, že má-li být v oblasti II dosaženo téhož pokrytí, jaké existovalo před ukončením analogového vysílání, za nejvhodnější a nejlevnější platformu pro poskytování služeb digitálního televizního vysílání je považována DTT, na což poukazují i předložené nákladové studie (39). |
| --- | --- |

(82)

Pokud jde o technologickou neutralitu daného opatření, Abertis uvádí, že technologie pozemního vysílání nebyla jediným řešením, které vzala španělská vláda v úvahu. Za nejvhodnější technologické řešení, kterým lze zajistit poskytování služeb digitálního televizního vysílání v oblasti III, byla ostatně nakonec považována platforma satelitního vysílání. A co je nejdůležitější, Abertis tvrdí, že má-li být v oblasti II dosaženo téhož pokrytí, jaké existovalo před ukončením analogového vysílání, za nejvhodnější a nejlevnější platformu pro poskytování služeb digitálního televizního vysílání je považována DTT, na což poukazují i předložené nákladové studie (39).

4.3.   PŘIPOMÍNKY SPOLEČNOSTI RADIODIFUSIÓN

| (83) | Společnost Radiodifusión je provozovatelem, který vstoupil na trh v oblasti služeb přenosu audiovizuálního signálu relativně nedávno; do rejstříku provozovatelů vedeného CMT byla zapsána v listopadu 2005. |
| --- | --- |

(83)

Společnost Radiodifusión je provozovatelem, který vstoupil na trh v oblasti služeb přenosu audiovizuálního signálu relativně nedávno; do rejstříku provozovatelů vedeného CMT byla zapsána v listopadu 2005.

| (84) | Radiodifusión zastává v zásadě stejný postoj, jaký je obsažen v rozhodnutí o zahájení řízení, a souhlasí s názorem Komise, byť předkládá několik dodatečných připomínek, které jsou uvedeny níže. Domnívá se rovněž, že státní podpora nesplňuje podmínky stanovené rozsudkem Altmark a že představuje podstatný převod prostředků z veřejných zdrojů. |
| --- | --- |

(84)

Radiodifusión zastává v zásadě stejný postoj, jaký je obsažen v rozhodnutí o zahájení řízení, a souhlasí s názorem Komise, byť předkládá několik dodatečných připomínek, které jsou uvedeny níže. Domnívá se rovněž, že státní podpora nesplňuje podmínky stanovené rozsudkem Altmark a že představuje podstatný převod prostředků z veřejných zdrojů.

| (85) | Zkoumaný režim státní podpory zvýhodnil provozovatele sítě, kteří již ve venkovských oblastech působili. Na takovém trhu, jakým se zde zabýváme a pro nějž je typický značně ztížený přístup i zvýhodnění provozovatele s dominantním postavením, vedlo toto opatření k tomu, že se zopakovala stejná monopolistická schémata jako dříve. Konkrétně mohla společnost Abertis posílit své monopolní postavení a skutečně využít finančních prostředků z veřejných zdrojů k zavedení nové, hustší sítě, která jí umožní soutěžit na dalších trzích. |
| --- | --- |

(85)

Zkoumaný režim státní podpory zvýhodnil provozovatele sítě, kteří již ve venkovských oblastech působili. Na takovém trhu, jakým se zde zabýváme a pro nějž je typický značně ztížený přístup i zvýhodnění provozovatele s dominantním postavením, vedlo toto opatření k tomu, že se zopakovala stejná monopolistická schémata jako dříve. Konkrétně mohla společnost Abertis posílit své monopolní postavení a skutečně využít finančních prostředků z veřejných zdrojů k zavedení nové, hustší sítě, která jí umožní soutěžit na dalších trzích.

| (86) | Radiodifusión tvrdí, že zkoumaná státní podpora není přiměřená. Má-li podpora splnit podmínku přiměřenosti, musí být omezena na nezbytnou míru, což znamená, že musí být použita pouze na vzdálené venkovské oblasti a musí přinést stejný prospěch všem provozovatelům, jimž ukládá závazky účinného přístupu. |
| --- | --- |

(86)

Radiodifusión tvrdí, že zkoumaná státní podpora není přiměřená. Má-li podpora splnit podmínku přiměřenosti, musí být omezena na nezbytnou míru, což znamená, že musí být použita pouze na vzdálené venkovské oblasti a musí přinést stejný prospěch všem provozovatelům, jimž ukládá závazky účinného přístupu.

4.4.   PŘIPOMÍNKY SUBJEKTŮ TELEVIZNÍHO VYSÍLÁNÍ

| (87) | Subjekty televizního vysílání tvrdí, že dané opatření nemůže být považováno za státní podporu, neboť žádnému podniku nepřineslo finanční výhody, a zejména je nepřineslo subjektům televizního vysílání. Daná opatření nezvýšila sledovanost vysílacích subjektů oproti jejich sledovanosti v době, kdy vysílaly přes analogové vysílání. Osoby, které bydlí v oblastech rozšířeného pokrytí, tedy ve venkovských, vzdálených a málo osídlených oblastech, navíc neovlivňují trh reklamy, a proto nepředstavují cílovou skupinu, na niž se subjekty televizního vysílání zaměřují. Za takovýchto okolností nezvýšily soukromé subjekty v důsledku rozšíření pokrytí sazby za reklamy. |
| --- | --- |

(87)

Subjekty televizního vysílání tvrdí, že dané opatření nemůže být považováno za státní podporu, neboť žádnému podniku nepřineslo finanční výhody, a zejména je nepřineslo subjektům televizního vysílání. Daná opatření nezvýšila sledovanost vysílacích subjektů oproti jejich sledovanosti v době, kdy vysílaly přes analogové vysílání. Osoby, které bydlí v oblastech rozšířeného pokrytí, tedy ve venkovských, vzdálených a málo osídlených oblastech, navíc neovlivňují trh reklamy, a proto nepředstavují cílovou skupinu, na niž se subjekty televizního vysílání zaměřují. Za takovýchto okolností nezvýšily soukromé subjekty v důsledku rozšíření pokrytí sazby za reklamy.

| (88) | Subjekty televizního vysílání rovněž vyjádřily názor, že nemají zájem přemístit se na platformu satelitního vysílání, na níž by jejich programy musely soutěžit se stovkami dalších kanálů. Platforma pozemního vysílání nabízí výhodu omezené kapacity, což pro komerční subjekty vysílající otevřené kanály znamená menší soutěž. Kromě toho zdůraznily, že obsahy zpravidla získávají pouze pro platformu pozemního vysílání. Pozemní televizní vysílání totiž zaručuje zeměpisné vymezení přenosů a vysílání prostřednictvím satelitu nikoli. |
| --- | --- |

(88)

Subjekty televizního vysílání rovněž vyjádřily názor, že nemají zájem přemístit se na platformu satelitního vysílání, na níž by jejich programy musely soutěžit se stovkami dalších kanálů. Platforma pozemního vysílání nabízí výhodu omezené kapacity, což pro komerční subjekty vysílající otevřené kanály znamená menší soutěž. Kromě toho zdůraznily, že obsahy zpravidla získávají pouze pro platformu pozemního vysílání. Pozemní televizní vysílání totiž zaručuje zeměpisné vymezení přenosů a vysílání prostřednictvím satelitu nikoli.

| (89) | Subjekty televizního vysílání rovněž uvedly, že poté, co ve výběrovém řízení pro oblast Kantábrie uspěla Astra, informovaly orgány této autonomní oblasti, že nesouhlasí se satelitním vysíláním, neboť získaly práva k vysílání obsahů výlučně prostřednictvím platformy pozemního vysílání. |
| --- | --- |

(89)

Subjekty televizního vysílání rovněž uvedly, že poté, co ve výběrovém řízení pro oblast Kantábrie uspěla Astra, informovaly orgány této autonomní oblasti, že nesouhlasí se satelitním vysíláním, neboť získaly práva k vysílání obsahů výlučně prostřednictvím platformy pozemního vysílání.

5.   PRÁVNÍ POSOUZENÍ

5.1.   PRÁVNÍ ZÁKLAD PODPORY

| (90) | Jak již bylo podrobně vysvětleno v oddíle 2.2 v bodech odůvodnění 23 až 31, právní rámec, jímž je ve Španělsku upraven přechod k digitální technologii, je složitou soustavou mnoha aktů, které přijaly během čtyřletého období nejen španělská ústřední vláda a autonomní oblasti, ale i místní orgány. Celostátní technický plán z roku 2005 a plán přechodu z roku 2007 upravují zejména přechod k DTT v oblasti I, současně však slouží rovněž jako základ pro dodatečná opatření zaměřená na rozšíření pokrytí v oblasti II. Tato opatření provedly regionální orgány na základě několika rámcových smluv uzavřených se španělskou ústřední vládou (rámcové smlouvy z roku 2008) a dodatků ke starším rámcovým smlouvám z roku 2006, které uzavřely v roce 2008, a k rámcovým smlouvám z roku 2008, které uzavřely v roce 2009. |
| --- | --- |

(90)

Jak již bylo podrobně vysvětleno v oddíle 2.2 v bodech odůvodnění 23 až 31, právní rámec, jímž je ve Španělsku upraven přechod k digitální technologii, je složitou soustavou mnoha aktů, které přijaly během čtyřletého období nejen španělská ústřední vláda a autonomní oblasti, ale i místní orgány. Celostátní technický plán z roku 2005 a plán přechodu z roku 2007 upravují zejména přechod k DTT v oblasti I, současně však slouží rovněž jako základ pro dodatečná opatření zaměřená na rozšíření pokrytí v oblasti II. Tato opatření provedly regionální orgány na základě několika rámcových smluv uzavřených se španělskou ústřední vládou (rámcové smlouvy z roku 2008) a dodatků ke starším rámcovým smlouvám z roku 2006, které uzavřely v roce 2008, a k rámcovým smlouvám z roku 2008, které uzavřely v roce 2009.

| (91) | Na základě uzavřených smluv a dodatků pak regionální a/nebo místní orgány zavedly širokou škálu různých opatření zaměřených na rozšíření pokrytí DTT v oblasti II, zejména prostřednictvím výběrových řízení, jak je uvedeno v bodech odůvodnění 32 až 35. Komise se proto domnívá, že základem režimu podpory na rozšíření pokrytí v oblasti II jsou jednotlivé akty, které byly přijaty na centrální úrovni, a smlouvy uzavřené mezi ministerstvem a autonomními oblastmi, které byly následně pozměňovány (40). Uvedené akty a smlouvy vedly autonomní oblasti k přijetí opatření, která nebyla z hlediska technologií neutrální. Celostátní technický plán sice upravuje přechod k DTT v oblasti I, současně však pověřuje místní orgány, aby ve spolupráci s autonomními oblastmi zřídily další vysílací střediska nezbytná k tomu, aby byl v oblasti II zaručen příjem DTT. V dané době tedy ústřední vláda zvažovala i rozšíření pokrytí DTT. Pověření, které je obsaženo v hlavním právním nástroji, jímž je upraven přechod k digitálnímu televiznímu vysílání, se vztahuje pouze na platformu pozemního vysílání. Autonomní oblasti tedy v praxi plnily pokyny španělské vlády ohledně rozšíření pokrytí DTT (41). |
| --- | --- |

(91)

Na základě uzavřených smluv a dodatků pak regionální a/nebo místní orgány zavedly širokou škálu různých opatření zaměřených na rozšíření pokrytí DTT v oblasti II, zejména prostřednictvím výběrových řízení, jak je uvedeno v bodech odůvodnění 32 až 35. Komise se proto domnívá, že základem režimu podpory na rozšíření pokrytí v oblasti II jsou jednotlivé akty, které byly přijaty na centrální úrovni, a smlouvy uzavřené mezi ministerstvem a autonomními oblastmi, které byly následně pozměňovány (40). Uvedené akty a smlouvy vedly autonomní oblasti k přijetí opatření, která nebyla z hlediska technologií neutrální. Celostátní technický plán sice upravuje přechod k DTT v oblasti I, současně však pověřuje místní orgány, aby ve spolupráci s autonomními oblastmi zřídily další vysílací střediska nezbytná k tomu, aby byl v oblasti II zaručen příjem DTT. V dané době tedy ústřední vláda zvažovala i rozšíření pokrytí DTT. Pověření, které je obsaženo v hlavním právním nástroji, jímž je upraven přechod k digitálnímu televiznímu vysílání, se vztahuje pouze na platformu pozemního vysílání. Autonomní oblasti tedy v praxi plnily pokyny španělské vlády ohledně rozšíření pokrytí DTT (41).

| (92) | Za účelem potvrzení výše uvedeného závěru přezkoumala Komise rovněž vzorek výběrových řízení vyhlášených přímo autonomními oblastmi. Toto ověření potvrdilo výše uvedený závěr, neboť převážná většina zkoumaných výběrových řízení nebyla z hlediska technologií neutrální. |
| --- | --- |

(92)

Za účelem potvrzení výše uvedeného závěru přezkoumala Komise rovněž vzorek výběrových řízení vyhlášených přímo autonomními oblastmi. Toto ověření potvrdilo výše uvedený závěr, neboť převážná většina zkoumaných výběrových řízení nebyla z hlediska technologií neutrální.

| (93) | Ke skutečnému uvolnění státní podpory na zavedení DTT v oblasti II došlo v okamžiku, kdy státní a regionální orgány převedly finanční prostředky na příjemce. Tato skutečnost nastala v obdobích, která byla v jednotlivých autonomních oblastech různá. Ze získaných informací vyplývá, že první výběrová řízení se konala v červenci 2008 (42). V příloze je uveden výčet částek, které dostaly jednotlivé regiony jakožto podporu.
  Pokud jde o trvající podporu na provozování a údržbu sítí, nerozhodlo se o ní na státní úrovni, ale některé autonomní oblasti vypsaly (viz „opakující se náklady“ v příloze rozhodnutí) výběrová řízení na provozování a údržbu stávajících digitálních pozemních sítí, jež vyhlásily ve svých úředních věstnících (43). |
| --- | --- |

(93)

Ke skutečnému uvolnění státní podpory na zavedení DTT v oblasti II došlo v okamžiku, kdy státní a regionální orgány převedly finanční prostředky na příjemce. Tato skutečnost nastala v obdobích, která byla v jednotlivých autonomních oblastech různá. Ze získaných informací vyplývá, že první výběrová řízení se konala v červenci 2008 (42). V příloze je uveden výčet částek, které dostaly jednotlivé regiony jakožto podporu.

Pokud jde o trvající podporu na provozování a údržbu sítí, nerozhodlo se o ní na státní úrovni, ale některé autonomní oblasti vypsaly (viz „opakující se náklady“ v příloze rozhodnutí) výběrová řízení na provozování a údržbu stávajících digitálních pozemních sítí, jež vyhlásily ve svých úředních věstnících (43).

5.2.   Posouzení státní podpory podle čl. 107 odst. 1 SFEU

5.2.1.   Existence podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU

| (94) | Dotčené opatření, včetně trvající podpory na provozování a údržbu sítí, která je popsána v bodě odůvodnění 36, lze považovat za státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, v němž jsou stanoveny podmínky vymezující státní podporu. Zaprvé musí být podpora poskytnuta státem nebo ze státních prostředků; zadruhé musí dojít k selektivnímu hospodářskému zvýhodnění příjemce dané podpory; zatřetí je nutné, aby tato podpora narušila nebo mohla narušit hospodářskou soutěž; a začtvrté je nutné, aby mohla ovlivnit nebo aby hrozilo, že bude moci ovlivnit obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(94)

Dotčené opatření, včetně trvající podpory na provozování a údržbu sítí, která je popsána v bodě odůvodnění 36, lze považovat za státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, v němž jsou stanoveny podmínky vymezující státní podporu. Zaprvé musí být podpora poskytnuta státem nebo ze státních prostředků; zadruhé musí dojít k selektivnímu hospodářskému zvýhodnění příjemce dané podpory; zatřetí je nutné, aby tato podpora narušila nebo mohla narušit hospodářskou soutěž; a začtvrté je nutné, aby mohla ovlivnit nebo aby hrozilo, že bude moci ovlivnit obchod mezi členskými státy.

5.2.1.1.   Státní prostředky

| (95) | Dotčené opatření se opírá o výše popsaný systém právních aktů přijatých na úrovni státu i na regionální a místní úrovni a o smlouvy uzavřené mezi orgány na různých úrovních španělské státní správy. Španělsko ostatně nezpochybnilo závěr plynoucí z rozhodnutí o zahájení řízení, podle něhož bylo dané opatření financováno z rozpočtových zdrojů. Španělské orgány nicméně zdůraznily, že finanční prostředky pocházely jak ze státního rozpočtu, tak i z rozpočtů autonomních oblastí a obcí. Vyjádřily rovněž názor, že dotčené opatření představovalo ve skutečnosti pouhý převod finančních prostředků mezi různými správními orgány. Španělsko přitom nezpochybnilo, že finanční prostředky pocházejí především ze státního rozpočtu a zčásti rovněž z rozpočtů regionů a obcí. Dané opatření navíc nepředstavovalo pouhý převod finančních prostředků mezi správními orgány, neboť tyto finanční prostředky byly v konečném důsledku využity pro účely rozvoje sítě DTT, a sice subjekty vykonávajícími hospodářskou činnost (jak je vysvětleno v oddíle 5.2.1.2). |
| --- | --- |

(95)

Dotčené opatření se opírá o výše popsaný systém právních aktů přijatých na úrovni státu i na regionální a místní úrovni a o smlouvy uzavřené mezi orgány na různých úrovních španělské státní správy. Španělsko ostatně nezpochybnilo závěr plynoucí z rozhodnutí o zahájení řízení, podle něhož bylo dané opatření financováno z rozpočtových zdrojů. Španělské orgány nicméně zdůraznily, že finanční prostředky pocházely jak ze státního rozpočtu, tak i z rozpočtů autonomních oblastí a obcí. Vyjádřily rovněž názor, že dotčené opatření představovalo ve skutečnosti pouhý převod finančních prostředků mezi různými správními orgány. Španělsko přitom nezpochybnilo, že finanční prostředky pocházejí především ze státního rozpočtu a zčásti rovněž z rozpočtů regionů a obcí. Dané opatření navíc nepředstavovalo pouhý převod finančních prostředků mezi správními orgány, neboť tyto finanční prostředky byly v konečném důsledku využity pro účely rozvoje sítě DTT, a sice subjekty vykonávajícími hospodářskou činnost (jak je vysvětleno v oddíle 5.2.1.2).

| (96) | Z výše uvedených okolností vyplývá, že dotčené opatření bylo financováno přímo z rozpočtu státu a z rozpočtů některých autonomních oblastí a obcí. Jak je uvedeno v bodě 36 odůvodnění, trvající podpora nebyla financována ze státního rozpočtu, nýbrž přímo z rozpočtů autonomních oblastí. Je tedy přičitatelná státu, a představuje tudíž využití veřejných zdrojů. |
| --- | --- |

(96)

Z výše uvedených okolností vyplývá, že dotčené opatření bylo financováno přímo z rozpočtu státu a z rozpočtů některých autonomních oblastí a obcí. Jak je uvedeno v bodě 36 odůvodnění, trvající podpora nebyla financována ze státního rozpočtu, nýbrž přímo z rozpočtů autonomních oblastí. Je tedy přičitatelná státu, a představuje tudíž využití veřejných zdrojů.

5.2.1.2.   Hospodářské zvýhodnění subjektů vykonávajících hospodářskou činnost

| (97) | V rámci dotčeného opatření byly státní prostředky převedeny určitým podnikům. Přestože Smlouva pojem podniku nedefinuje, odkazuje na veškeré fyzické nebo právnické osoby bez ohledu na jejich status a financování, které vykonávají hospodářskou činnost. V praxi Komise, kterou potvrdily i soudy, je provozování sítí televizního vysílání považováno za hospodářskou činnost (44), jak je tomu i v jiných případech, kdy jsou infrastruktury spravovány regionálními orgány (45). V případě, jímž se zabýváme, je většina veřejných podniků či obcí zapsána do rejstříku CMT jakožto provozovatelé sítí. To znamená, že poskytují určité služby, které podle ustálené praxe představují hospodářskou činnost. Trh existuje, pokud – jak je tomu i v tomto případě – mají ostatní provozovatelé zájem poskytovat dotčenou službu nebo toho jsou schopni. Například Astra se před dokončením rozšíření pokrytí v oblasti II účastnila několika schůzek s autonomními oblastmi, během nichž jim představila svou nabídku. V březnu 2008 se Astra také zúčastnila technologicky neutrálního výběrového řízení, které bylo vyhlášeno v Kantábrii pro účely zajištění digitálního televizního vysílání v oblastech II a III, a vyhrála v něm. Skutečnost, že veřejné podniky a obce nezískávají za poskytnuté služby žádnou odměnu, nebrání tomu, aby byly dotčené činnosti považovány za hospodářskou činnost (46). |
| --- | --- |

(97)

V rámci dotčeného opatření byly státní prostředky převedeny určitým podnikům. Přestože Smlouva pojem podniku nedefinuje, odkazuje na veškeré fyzické nebo právnické osoby bez ohledu na jejich status a financování, které vykonávají hospodářskou činnost. V praxi Komise, kterou potvrdily i soudy, je provozování sítí televizního vysílání považováno za hospodářskou činnost (44), jak je tomu i v jiných případech, kdy jsou infrastruktury spravovány regionálními orgány (45). V případě, jímž se zabýváme, je většina veřejných podniků či obcí zapsána do rejstříku CMT jakožto provozovatelé sítí. To znamená, že poskytují určité služby, které podle ustálené praxe představují hospodářskou činnost. Trh existuje, pokud – jak je tomu i v tomto případě – mají ostatní provozovatelé zájem poskytovat dotčenou službu nebo toho jsou schopni. Například Astra se před dokončením rozšíření pokrytí v oblasti II účastnila několika schůzek s autonomními oblastmi, během nichž jim představila svou nabídku. V březnu 2008 se Astra také zúčastnila technologicky neutrálního výběrového řízení, které bylo vyhlášeno v Kantábrii pro účely zajištění digitálního televizního vysílání v oblastech II a III, a vyhrála v něm. Skutečnost, že veřejné podniky a obce nezískávají za poskytnuté služby žádnou odměnu, nebrání tomu, aby byly dotčené činnosti považovány za hospodářskou činnost (46).

| (98) | Komise nesouhlasí s argumentem, který vzneslo Španělsko a podle něhož má být provozování sítě pozemního vysílání autonomními oblastmi, veřejnými podniky a obcemi považováno za výkon úřední pravomoci, která jim náleží jakožto veřejným orgánům, a proto se na něj nevztahuje působnost článku 107 SFEU. Bylo uznáno, že činnosti, které souvisí s výkonem státní moci a které vykonává přímo stát nebo orgány, které působí v rámci působnosti své veřejné moci, nelze pro účely pravidel v oblasti hospodářské soutěže považovat za hospodářské činnosti (47). Jedná se o činnosti, které jsou součástí základních funkcí státu nebo s těmito funkcemi souvisejí vzhledem ke své povaze, ke svému účelu a k právním předpisům, jimž podléhají. Judikatura Soudního dvora poskytla několik příkladů činností spadajících do této kategorie, přičemž určila rozdíl mezi státními činnostmi v pravém slova smyslu a obchodními činnostmi, jež může vykonávat státní subjekt. Součástí tohoto výčtu jsou i činnosti související s armádou nebo s policií, se zachováním a zlepšováním bezpečnosti letového provozu, s kontrolou letového provozu (48), s dohledem nad znečišťováním jakožto úkolem veřejného zájmu, který je součástí základních funkcí státu v oblasti ochrany životního prostředí v přímořských oblastech (49), s činnostmi normalizace a se souvisejícími činnostmi výzkumu a vývoje (50). |
| --- | --- |

(98)

Komise nesouhlasí s argumentem, který vzneslo Španělsko a podle něhož má být provozování sítě pozemního vysílání autonomními oblastmi, veřejnými podniky a obcemi považováno za výkon úřední pravomoci, která jim náleží jakožto veřejným orgánům, a proto se na něj nevztahuje působnost článku 107 SFEU. Bylo uznáno, že činnosti, které souvisí s výkonem státní moci a které vykonává přímo stát nebo orgány, které působí v rámci působnosti své veřejné moci, nelze pro účely pravidel v oblasti hospodářské soutěže považovat za hospodářské činnosti (47). Jedná se o činnosti, které jsou součástí základních funkcí státu nebo s těmito funkcemi souvisejí vzhledem ke své povaze, ke svému účelu a k právním předpisům, jimž podléhají. Judikatura Soudního dvora poskytla několik příkladů činností spadajících do této kategorie, přičemž určila rozdíl mezi státními činnostmi v pravém slova smyslu a obchodními činnostmi, jež může vykonávat státní subjekt. Součástí tohoto výčtu jsou i činnosti související s armádou nebo s policií, se zachováním a zlepšováním bezpečnosti letového provozu, s kontrolou letového provozu (48), s dohledem nad znečišťováním jakožto úkolem veřejného zájmu, který je součástí základních funkcí státu v oblasti ochrany životního prostředí v přímořských oblastech (49), s činnostmi normalizace a se souvisejícími činnostmi výzkumu a vývoje (50).

| (99) | V této souvislosti se Komise domnívá, že v projednávaném případě není provozování sítě pozemního televizního vysílání součástí závazků nebo poslání státu, ani typickou činností, kterou by mohl vykonávat jedině stát. Dotčené služby nejsou službami, které obvykle přísluší orgánům veřejné moci, a jako takové mají hospodářskou povahu, což dokládá i skutečnost, že na trhu v oblasti I působí několik podniků. Zadruhé, o poskytování těchto služeb v oblasti II měl zájem i soukromý podnik, který nezávisí na žádném veřejném orgánu, konkrétně Astra (což dokládá i skutečnost, že se tento podnik jakožto uchazeč zapojil do výběrového řízení konaného v roce 2008 pro oblast Kantábrie). Zatřetí, zavedení sítě v oblasti II se týká pouze přenosu soukromých celostátních a regionálních kanálů (51). Z uvedeného vyplývá, že provozování sítě pozemního vysílání autonomními oblastmi, veřejnými podniky a obcemi není součástí výkonu poslání, které jim náleží jakožto orgánům veřejné moci. |
| --- | --- |

(99)

V této souvislosti se Komise domnívá, že v projednávaném případě není provozování sítě pozemního televizního vysílání součástí závazků nebo poslání státu, ani typickou činností, kterou by mohl vykonávat jedině stát. Dotčené služby nejsou službami, které obvykle přísluší orgánům veřejné moci, a jako takové mají hospodářskou povahu, což dokládá i skutečnost, že na trhu v oblasti I působí několik podniků. Zadruhé, o poskytování těchto služeb v oblasti II měl zájem i soukromý podnik, který nezávisí na žádném veřejném orgánu, konkrétně Astra (což dokládá i skutečnost, že se tento podnik jakožto uchazeč zapojil do výběrového řízení konaného v roce 2008 pro oblast Kantábrie). Zatřetí, zavedení sítě v oblasti II se týká pouze přenosu soukromých celostátních a regionálních kanálů (51). Z uvedeného vyplývá, že provozování sítě pozemního vysílání autonomními oblastmi, veřejnými podniky a obcemi není součástí výkonu poslání, které jim náleží jakožto orgánům veřejné moci.

Přímí příjemci podpory

| (100) | Provozovatelé platformy DTT jsou přímými příjemci napadených opatření, neboť obdrželi finanční prostředky určené na zlepšení a rozšíření jejich sítí v oblasti II. Obdobně se stali i příjemci trvající podpory na provozování a údržbu těchto sítí. Autonomní oblasti vybraly různé způsoby, jak provést rozšíření pokrytí, a proto také existují různé druhy přímých příjemců podpory. |
| --- | --- |

(100)

Provozovatelé platformy DTT jsou přímými příjemci napadených opatření, neboť obdrželi finanční prostředky určené na zlepšení a rozšíření jejich sítí v oblasti II. Obdobně se stali i příjemci trvající podpory na provozování a údržbu těchto sítí. Autonomní oblasti vybraly různé způsoby, jak provést rozšíření pokrytí, a proto také existují různé druhy přímých příjemců podpory.

| (101) | Zaprvé, některé z autonomních oblastí (52) pověřily zajištěním rozšíření pokrytí veřejný podnik, který někdy působí jako podnik v oblasti telekomunikací. Tyto podniky vyhlásily za uvedeným účelem výběrová řízení a provedením daného úkolu pověřily podnik, jenž v tomto výběrovém řízení vyhrál, nebo provedly toto rozšíření samy poté, co získaly nezbytná zařízení. |
| --- | --- |

(101)

Zaprvé, některé z autonomních oblastí (52) pověřily zajištěním rozšíření pokrytí veřejný podnik, který někdy působí jako podnik v oblasti telekomunikací. Tyto podniky vyhlásily za uvedeným účelem výběrová řízení a provedením daného úkolu pověřily podnik, jenž v tomto výběrovém řízení vyhrál, nebo provedly toto rozšíření samy poté, co získaly nezbytná zařízení.

| (102) | Tyto veřejné podniky jsou v současné době schopny provozovat síť DTT v oblasti II díky dotacím z veřejných zdrojů. Mohou rovněž novou infrastrukturu využívat pro účely poskytování jiných služeb, mezi něž patří např. WiMax (standard pro bezdrátovou širokopásmovou distribuci dat, který může poskytnout pevné i mobilní širokopásmové připojení), digitální rozhlasové vysílání, mobilní televizní vysílání (DVB-H) nebo služby společného umístění pro základní širokopásmovou síť společnosti Telefónica ve venkovských oblastech a pro provozovatele mobilních technologií. Díky těmto úsporám z rozsahu mají provozovatelé sítě DTT možnost získat příjmy z infrastruktur, které jsou financovány z veřejných zdrojů. |
| --- | --- |

(102)

Tyto veřejné podniky jsou v současné době schopny provozovat síť DTT v oblasti II díky dotacím z veřejných zdrojů. Mohou rovněž novou infrastrukturu využívat pro účely poskytování jiných služeb, mezi něž patří např. WiMax (standard pro bezdrátovou širokopásmovou distribuci dat, který může poskytnout pevné i mobilní širokopásmové připojení), digitální rozhlasové vysílání, mobilní televizní vysílání (DVB-H) nebo služby společného umístění pro základní širokopásmovou síť společnosti Telefónica ve venkovských oblastech a pro provozovatele mobilních technologií. Díky těmto úsporám z rozsahu mají provozovatelé sítě DTT možnost získat příjmy z infrastruktur, které jsou financovány z veřejných zdrojů.

| (103) | Vyčíslitelnou výhodou, která byla těmto veřejným podnikům poskytnuta, je obnos finančních prostředků, který získaly pro účely rozšíření pokrytí. |
| --- | --- |

(103)

Vyčíslitelnou výhodou, která byla těmto veřejným podnikům poskytnuta, je obnos finančních prostředků, který získaly pro účely rozšíření pokrytí.

| (104) | Zadruhé, některé autonomní oblasti (53) samy vyhlásily na regionální úrovni výběrová řízení týkající se rozšíření pokrytí DTT. Španělsko tvrdí, že převážná většina uspořádaných výběrových řízení se týkala dodávek zařízení a že podniky, které v těchto řízeních uspěly, vystupovaly jakožto dodavatelé těchto zařízení. Tak tomu mělo být i v případě podniků Abertis, Tradia a Retevisión. Z výsledků šetření nicméně vyplývá, že značné množství těchto výběrových řízení bylo zaměřeno nejen na dodávky zařízení, ale i na rozšíření pokrytí (54). Na rozdíl od toho, co tvrdí Španělsko, se Komise domnívá, že Abertis a ostatní podniky se těchto výběrových řízení zúčastnily jakožto provozovatelé sítí (55). V tomto případě podniky, které v těchto řízeních uspěly, skutečně získaly konkurenční výhodu před provozovateli sítí, kteří se dokonce ani nemohli účastnit výběrového řízení. Jejich zvýhodnění odpovídá výši finančních prostředků, které získaly pro účely rozšíření pokrytí, a to na základě výběrového řízení, které nebylo z hlediska technologií neutrální. |
| --- | --- |

(104)

Zadruhé, některé autonomní oblasti (53) samy vyhlásily na regionální úrovni výběrová řízení týkající se rozšíření pokrytí DTT. Španělsko tvrdí, že převážná většina uspořádaných výběrových řízení se týkala dodávek zařízení a že podniky, které v těchto řízeních uspěly, vystupovaly jakožto dodavatelé těchto zařízení. Tak tomu mělo být i v případě podniků Abertis, Tradia a Retevisión. Z výsledků šetření nicméně vyplývá, že značné množství těchto výběrových řízení bylo zaměřeno nejen na dodávky zařízení, ale i na rozšíření pokrytí (54). Na rozdíl od toho, co tvrdí Španělsko, se Komise domnívá, že Abertis a ostatní podniky se těchto výběrových řízení zúčastnily jakožto provozovatelé sítí (55). V tomto případě podniky, které v těchto řízeních uspěly, skutečně získaly konkurenční výhodu před provozovateli sítí, kteří se dokonce ani nemohli účastnit výběrového řízení. Jejich zvýhodnění odpovídá výši finančních prostředků, které získaly pro účely rozšíření pokrytí, a to na základě výběrového řízení, které nebylo z hlediska technologií neutrální.

| (105) | Zatřetí, některé autonomní oblasti (56) poskytly obcím finanční prostředky za účelem rozšíření pokrytí DTT. Španělsko tvrdí, že se jednalo pouze o převod finančních prostředků mezi orgány na různých stupních správy a že rozšířením sítě, která je ve vlastnictví obcí, plnily obce pouze své správní závazky vůči svým občanům. Španělsko nicméně uznává, že obce vystupovaly jako provozovatelé sítí, že mnohé z nich jsou zapsány do rejstříku provozovatelů sítí, který vede CMT, a že tyto obce skutečně rozšíření pokrytí provedly, v mnoha případech prostřednictvím výběrových řízení. Komise se proto domnívá, že pokud obce vystupovaly jakožto provozovatelé sítí DTT, jsou přímými příjemci podpory. Jejich zvýhodnění odpovídá výši finančních prostředků, jež získaly od regionálních a státních orgánů pro účely rozšíření pokrytí. Stejně je tomu i v případě, že je rozšíření financováno částečně z vlastních zdrojů obcí, což představuje podporu určitého podniku či určité činnosti. |
| --- | --- |

(105)

Zatřetí, některé autonomní oblasti (56) poskytly obcím finanční prostředky za účelem rozšíření pokrytí DTT. Španělsko tvrdí, že se jednalo pouze o převod finančních prostředků mezi orgány na různých stupních správy a že rozšířením sítě, která je ve vlastnictví obcí, plnily obce pouze své správní závazky vůči svým občanům. Španělsko nicméně uznává, že obce vystupovaly jako provozovatelé sítí, že mnohé z nich jsou zapsány do rejstříku provozovatelů sítí, který vede CMT, a že tyto obce skutečně rozšíření pokrytí provedly, v mnoha případech prostřednictvím výběrových řízení. Komise se proto domnívá, že pokud obce vystupovaly jakožto provozovatelé sítí DTT, jsou přímými příjemci podpory. Jejich zvýhodnění odpovídá výši finančních prostředků, jež získaly od regionálních a státních orgánů pro účely rozšíření pokrytí. Stejně je tomu i v případě, že je rozšíření financováno částečně z vlastních zdrojů obcí, což představuje podporu určitého podniku či určité činnosti.

| (106) | Celkově ve výběrových řízeních uspěly nejčastěji podniky Abertis a Retevisión. Získaly celkem přibližně [...] z celkového objemu finančních prostředků určených na rozšíření pokrytí: nejméně [...] milionů EUR na základě výběrových řízení týkajících se rozšíření pokrytí. |
| --- | --- |

(106)

Celkově ve výběrových řízeních uspěly nejčastěji podniky Abertis a Retevisión. Získaly celkem přibližně [...] z celkového objemu finančních prostředků určených na rozšíření pokrytí: nejméně [...] milionů EUR na základě výběrových řízení týkajících se rozšíření pokrytí.

| (107) | Mimoto některé autonomní oblasti poskytly státní podporu na provozování a údržbu sítí. Tyto úkoly vykonávají veřejné podniky a obce nebo jsou nabídnuty například vlastníkům vysílacích středisek. Španělské státní orgány tvrdily, že nekladly žádný požadavek týkající se provozování a údržby digitalizovaných středisek a že rozhodovací pravomoc náležela v tomto ohledu autonomním oblastem. V průběhu řízení předložily některé autonomní oblasti číselné údaje, z nichž vyplývalo, že skutečně financovaly provozování a údržbu vysílacích středisek v oblasti II, zejména od roku 2009, kdy vypršelo původně stanovené dvouleté období, které bylo pro účely provozování a údržby zahrnuto ve smlouvách uzavřených s podniky, které uspěly ve výběrových řízeních. Má se za to, že tato skutečnost představuje trvající podporu, jejímiž přímými příjemci jsou podniky, které byly pověřeny provozováním a údržbou digitalizované pozemní sítě v dané oblasti. |
| --- | --- |

(107)

Mimoto některé autonomní oblasti poskytly státní podporu na provozování a údržbu sítí. Tyto úkoly vykonávají veřejné podniky a obce nebo jsou nabídnuty například vlastníkům vysílacích středisek. Španělské státní orgány tvrdily, že nekladly žádný požadavek týkající se provozování a údržby digitalizovaných středisek a že rozhodovací pravomoc náležela v tomto ohledu autonomním oblastem. V průběhu řízení předložily některé autonomní oblasti číselné údaje, z nichž vyplývalo, že skutečně financovaly provozování a údržbu vysílacích středisek v oblasti II, zejména od roku 2009, kdy vypršelo původně stanovené dvouleté období, které bylo pro účely provozování a údržby zahrnuto ve smlouvách uzavřených s podniky, které uspěly ve výběrových řízeních. Má se za to, že tato skutečnost představuje trvající podporu, jejímiž přímými příjemci jsou podniky, které byly pověřeny provozováním a údržbou digitalizované pozemní sítě v dané oblasti.

| (108) | A konečně, obecněji vzato, byla Abertis zvýhodněna také tím, že žádnému jinému provozovateli platformy nebylo povoleno, aby vstoupil na trh v oblasti přenosu televizního signálu pro otevřené kanály ve Španělsku (57). |
| --- | --- |

(108)

A konečně, obecněji vzato, byla Abertis zvýhodněna také tím, že žádnému jinému provozovateli platformy nebylo povoleno, aby vstoupil na trh v oblasti přenosu televizního signálu pro otevřené kanály ve Španělsku (57).

Nepřímí příjemci podpory

| (109) | Provozovatelé sítí. Nepřímými příjemci podpory jsou provozovatelé sítí, kteří se zúčastnili výběrových řízení týkajících se rozšíření pokrytí, která vyhlásily veřejné podniky v souvislosti s prvním z případů jmenovaných v bodě odůvodnění 101. Veřejné podniky samy neprováděly rozšíření pokrytí a neponechaly si ani finanční prostředky určené k tomuto účelu, nýbrž je rozdělily provozovatelům sítí prostřednictvím výběrových řízení týkajících se rozšíření pokrytí. Tato výběrová řízení týkající se rozšíření pokrytí byla určena výhradně provozovatelům pozemní sítě. Tito provozovatelé byli tedy zvýhodněni skutečností, že došlo k vyloučení provozovatelů satelitního vysílání. Na trhu navíc působí jen malý počet provozovatelů, takže konkurence, jíž museli provozovatelé sítě pozemního vysílání čelit, byla zanedbatelná. Jak již bylo uvedeno výše v souvislosti s přímými příjemci, další zvýhodnění nastává v případě, že používají novou infrastrukturu i pro poskytování jiných služeb (např. WiMax, digitální rozhlasové vysílání, mobilní televizní vysílání atd.). Zvýhodnění těchto provozovatelů sítí odpovídá výši finančních prostředků, které získali na základě výběrového řízení týkajícího se rozšíření pokrytí (58). |
| --- | --- |

(109)

Provozovatelé sítí. Nepřímými příjemci podpory jsou provozovatelé sítí, kteří se zúčastnili výběrových řízení týkajících se rozšíření pokrytí, která vyhlásily veřejné podniky v souvislosti s prvním z případů jmenovaných v bodě odůvodnění 101. Veřejné podniky samy neprováděly rozšíření pokrytí a neponechaly si ani finanční prostředky určené k tomuto účelu, nýbrž je rozdělily provozovatelům sítí prostřednictvím výběrových řízení týkajících se rozšíření pokrytí. Tato výběrová řízení týkající se rozšíření pokrytí byla určena výhradně provozovatelům pozemní sítě. Tito provozovatelé byli tedy zvýhodněni skutečností, že došlo k vyloučení provozovatelů satelitního vysílání. Na trhu navíc působí jen malý počet provozovatelů, takže konkurence, jíž museli provozovatelé sítě pozemního vysílání čelit, byla zanedbatelná. Jak již bylo uvedeno výše v souvislosti s přímými příjemci, další zvýhodnění nastává v případě, že používají novou infrastrukturu i pro poskytování jiných služeb (např. WiMax, digitální rozhlasové vysílání, mobilní televizní vysílání atd.). Zvýhodnění těchto provozovatelů sítí odpovídá výši finančních prostředků, které získali na základě výběrového řízení týkajícího se rozšíření pokrytí (58).

| (110) | Dodavatelé telekomunikačních zařízení. Na rozdíl od provozovatelů sítí nejsou dodavatelé telekomunikačních zařízení považováni za nepřímé příjemce, neboť nezískali žádnou selektivní výhodu. Obdobně jako tomu bylo v případě digitálních dekodérů v Itálii (59), nebylo možné od sebe odlišit jednotlivé kategorie výrobců různých typů digitální infrastruktury, neboť výrobci musí být schopni vyrobit jakýkoliv druh zařízení. Podniky, které uspěly ve výběrových řízeních, se neliší od skupiny podniků, které by se daného výběrového řízení rovněž zúčastnily, pokud by byl jeho režim ve vztahu k provozovatelům platforem technologicky neutrální (60). Ve Španělsku je obvyklé, že podniky, které vyrábějí, instalují a dodávají telekomunikační zařízení nezbytná pro rozšíření pokrytí DTT, nabízejí i jiný druh služeb. Tito výrobci zařízení, byť mohou působit současně jako provozovatelé telekomunikací, mohou nabízet rovněž pozemní či satelitní služby nebo kombinaci obou těchto služeb (61). |
| --- | --- |

(110)

Dodavatelé telekomunikačních zařízení. Na rozdíl od provozovatelů sítí nejsou dodavatelé telekomunikačních zařízení považováni za nepřímé příjemce, neboť nezískali žádnou selektivní výhodu. Obdobně jako tomu bylo v případě digitálních dekodérů v Itálii (59), nebylo možné od sebe odlišit jednotlivé kategorie výrobců různých typů digitální infrastruktury, neboť výrobci musí být schopni vyrobit jakýkoliv druh zařízení. Podniky, které uspěly ve výběrových řízeních, se neliší od skupiny podniků, které by se daného výběrového řízení rovněž zúčastnily, pokud by byl jeho režim ve vztahu k provozovatelům platforem technologicky neutrální (60). Ve Španělsku je obvyklé, že podniky, které vyrábějí, instalují a dodávají telekomunikační zařízení nezbytná pro rozšíření pokrytí DTT, nabízejí i jiný druh služeb. Tito výrobci zařízení, byť mohou působit současně jako provozovatelé telekomunikací, mohou nabízet rovněž pozemní či satelitní služby nebo kombinaci obou těchto služeb (61).

| (111) | Dotčené opatření není ani svým účelem, ani svou obecnou strukturou zaměřeno tak, aby zvýhodňovalo výrobce. Jakákoli veřejná iniciativa, jejímž cílem je podpora digitalizace (dokonce i v případě, že z hlediska technologií dosahovala nejvyšší možné míry neutrality), by zvýhodňovala výrobce digitálních zařízení. Pokud tedy určité opatření přinese výrobcům těchto zařízení prospěch v podobě zvýšení prodeje, lze tuto skutečnost považovat za přirozený vedlejší účinek. Je obecným pravidlem, že každá státní podpora působí „shora dolů“, tedy nejen na příjemce státní podpory, ale i na jejich dodavatele, což však nemusí nutně znamenat, že jim přináší selektivní výhodu. Podpora nebyla určena dodavatelům telekomunikačních zařízení, takže tito dodavatelé nebyli zvýhodněni nepřímým účinkem, jímž se zde zabýváme. Vzhledem k tomu, že byli vybráni v transparentních výběrových řízeních, jichž se mohli zúčastnit všichni dodavatelé zařízení včetně dodavatelů z jiných členských států, nelze předpokládat ani to, že dosáhli nepřiměřených zisků. |
| --- | --- |

(111)

Dotčené opatření není ani svým účelem, ani svou obecnou strukturou zaměřeno tak, aby zvýhodňovalo výrobce. Jakákoli veřejná iniciativa, jejímž cílem je podpora digitalizace (dokonce i v případě, že z hlediska technologií dosahovala nejvyšší možné míry neutrality), by zvýhodňovala výrobce digitálních zařízení. Pokud tedy určité opatření přinese výrobcům těchto zařízení prospěch v podobě zvýšení prodeje, lze tuto skutečnost považovat za přirozený vedlejší účinek. Je obecným pravidlem, že každá státní podpora působí „shora dolů“, tedy nejen na příjemce státní podpory, ale i na jejich dodavatele, což však nemusí nutně znamenat, že jim přináší selektivní výhodu. Podpora nebyla určena dodavatelům telekomunikačních zařízení, takže tito dodavatelé nebyli zvýhodněni nepřímým účinkem, jímž se zde zabýváme. Vzhledem k tomu, že byli vybráni v transparentních výběrových řízeních, jichž se mohli zúčastnit všichni dodavatelé zařízení včetně dodavatelů z jiných členských států, nelze předpokládat ani to, že dosáhli nepřiměřených zisků.

| (112) | Subjekty televizního vysílání.Španělsko dostatečně prokázalo, že subjekty pozemního vysílání nebyly rozšířením pokrytí nijak zvýhodněny. Na rozdíl od oblasti I odmítly subjekty televizního vysílání platit za digitalizaci prováděnou v oblasti II, neboť pro ně nebyla zdrojem žádných dalších příjmů. Týká se totiž jen zanedbatelného počtu obyvatel, kteří navíc zřejmě nejsou cílovou skupinou, na niž se zaměřuje obchodní strategie inzerentů, a rozšíření pokrytí na oblast II tudíž subjektům televizního vysílání nepřineslo příležitost k výraznému zvýšení cen za reklamu. Subjekty pozemního vysílání tedy nejsou nepřímými příjemci zkoumaného opatření. |
| --- | --- |

(112)

Subjekty televizního vysílání.Španělsko dostatečně prokázalo, že subjekty pozemního vysílání nebyly rozšířením pokrytí nijak zvýhodněny. Na rozdíl od oblasti I odmítly subjekty televizního vysílání platit za digitalizaci prováděnou v oblasti II, neboť pro ně nebyla zdrojem žádných dalších příjmů. Týká se totiž jen zanedbatelného počtu obyvatel, kteří navíc zřejmě nejsou cílovou skupinou, na niž se zaměřuje obchodní strategie inzerentů, a rozšíření pokrytí na oblast II tudíž subjektům televizního vysílání nepřineslo příležitost k výraznému zvýšení cen za reklamu. Subjekty pozemního vysílání tedy nejsou nepřímými příjemci zkoumaného opatření.

5.2.1.3.   Selektivní charakter

| (113) | Zvýhodnění, jež poskytuje dané opatření (včetně trvající podpory) provozovatelům sítí, je selektivní, neboť je určeno pouze odvětví televizního vysílání. V rámci tohoto odvětví se týká pouze podniků, které působí na trhu v oblasti platformy pozemního vysílání. Právní rámec stanoví takové technické specifikace způsobilosti, které může splnit jedině technologie pozemního vysílání. Trvající podporu určenou na údržbu a provozování sítě získaly ostatně pouze podniky, které působí na trhu v oblasti platformy pozemního vysílání. Opatření se proto netýká provozovatelů sítí, kteří působí na jiných platformách, například na platformě satelitního či kabelového vysílání nebo internetového televizního vysílání. |
| --- | --- |

(113)

Zvýhodnění, jež poskytuje dané opatření (včetně trvající podpory) provozovatelům sítí, je selektivní, neboť je určeno pouze odvětví televizního vysílání. V rámci tohoto odvětví se týká pouze podniků, které působí na trhu v oblasti platformy pozemního vysílání. Právní rámec stanoví takové technické specifikace způsobilosti, které může splnit jedině technologie pozemního vysílání. Trvající podporu určenou na údržbu a provozování sítě získaly ostatně pouze podniky, které působí na trhu v oblasti platformy pozemního vysílání. Opatření se proto netýká provozovatelů sítí, kteří působí na jiných platformách, například na platformě satelitního či kabelového vysílání nebo internetového televizního vysílání.

5.2.2.   Pověření k veřejné službě

| (114) | Španělské orgány tvrdí, že vzhledem k administrativnímu uspořádání země a k rozdělení pravomocí mezi státní orgány a orgány autonomních oblastí přísluší jednotlivým autonomním oblastem, aby obhájily neexistenci státní podpory ve smyslu judikatury ve věci Altmark. Jakožto nejlepší a jediný příklad uvedly španělské orgány případ Baskicka. Žádná jiná autonomní oblast nepředložila odůvodnění toho, proč by provozování sítě pozemního vysílání mělo představovat veřejnou službu. |
| --- | --- |

(114)

Španělské orgány tvrdí, že vzhledem k administrativnímu uspořádání země a k rozdělení pravomocí mezi státní orgány a orgány autonomních oblastí přísluší jednotlivým autonomním oblastem, aby obhájily neexistenci státní podpory ve smyslu judikatury ve věci Altmark. Jakožto nejlepší a jediný příklad uvedly španělské orgány případ Baskicka. Žádná jiná autonomní oblast nepředložila odůvodnění toho, proč by provozování sítě pozemního vysílání mělo představovat veřejnou službu.

| (115) | Služby přenosu a pokrytí v oblasti rozhlasového a televizního vysílání poskytuje v Baskicku veřejný podnik spadající pod baskickou vládu, Itelazpi S.A. (dále jen „Itelazpi“). Pro tyto účely využívá přibližně 200 vysílacích středisek, z nichž většina je vlastnictvím baskické vlády. Za účelem rozšíření pokrytí byl podnik Itelazpi pověřen úkolem uspořádat na regionální úrovni deset výběrových řízení na dodávky zařízení nezbytného k digitalizaci pozemní infrastruktury. |
| --- | --- |

(115)

Služby přenosu a pokrytí v oblasti rozhlasového a televizního vysílání poskytuje v Baskicku veřejný podnik spadající pod baskickou vládu, Itelazpi S.A. (dále jen „Itelazpi“). Pro tyto účely využívá přibližně 200 vysílacích středisek, z nichž většina je vlastnictvím baskické vlády. Za účelem rozšíření pokrytí byl podnik Itelazpi pověřen úkolem uspořádat na regionální úrovni deset výběrových řízení na dodávky zařízení nezbytného k digitalizaci pozemní infrastruktury.

| (116) | Baskické orgány zastávají názor, že členské státy mají při definování SOHZ značný prostor pro uvážení. Jejich definici může Komise zpochybnit pouze v případě zjevné chyby. Tento prostor pro uvážení je v případě služby veřejnoprávního vysílání ještě širší (62). V tomto smyslu baskická vláda uvedla, že provozování sítí televizního vysílání lze považovat za SOHZ. Nikoliv však samo o sobě, ale jako určitou „základní službu“, která je součástí poskytování služeb veřejnoprávního vysílání, což vyplývá z různých vnitrostátních právních předpisů i španělské judikatury (63). |
| --- | --- |

(116)

Baskické orgány zastávají názor, že členské státy mají při definování SOHZ značný prostor pro uvážení. Jejich definici může Komise zpochybnit pouze v případě zjevné chyby. Tento prostor pro uvážení je v případě služby veřejnoprávního vysílání ještě širší (62). V tomto smyslu baskická vláda uvedla, že provozování sítí televizního vysílání lze považovat za SOHZ. Nikoliv však samo o sobě, ale jako určitou „základní službu“, která je součástí poskytování služeb veřejnoprávního vysílání, což vyplývá z různých vnitrostátních právních předpisů i španělské judikatury (63).

| (117) | Podle názoru baskických orgánů byla finanční podpora, která byla udělena společnosti Itelazpi, ve skutečnosti vyrovnávací platbou za poskytování služby obecného hospodářského zájmu, která splňuje podmínky stanovené rozsudkem Altmark. |
| --- | --- |

(117)

Podle názoru baskických orgánů byla finanční podpora, která byla udělena společnosti Itelazpi, ve skutečnosti vyrovnávací platbou za poskytování služby obecného hospodářského zájmu, která splňuje podmínky stanovené rozsudkem Altmark.

| (118) | Soudní dvůr ve svém rozsudku Altmark prohlásil, že vyrovnávací platba za závazek veřejné služby nepředstavuje hospodářské zvýhodnění ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o ES, jsou-li splněny následující čtyři podmínky: 1. podnik, jemuž je platba poskytována, musí být skutečně pověřen plněním veřejné služby a související úkoly a závazky musí být jasně definovány; 2. parametry, na jejichž základě je vyrovnávací platba za závazek veřejné služby vypočtena, musejí být předem stanoveny objektivním a transparentním způsobem; 3. vyrovnávací platba nemůže přesahovat čisté náklady vynaložené k plnění povinností veřejné služby; a 4) aby byly zachovány co nejmenší náklady pro územně správní celek, se podnik, který má být pověřen plněním závazku veřejné služby, vybere v rámci řízení o zadání veřejné zakázky; pokud tomu tak není, náklady na provedení služeb obecného hospodářského zájmu se určí podle nákladů, které by vynaložil průměrný, správně řízený podnik. |
| --- | --- |

(118)

Soudní dvůr ve svém rozsudku Altmark prohlásil, že vyrovnávací platba za závazek veřejné služby nepředstavuje hospodářské zvýhodnění ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o ES, jsou-li splněny následující čtyři podmínky: 1. podnik, jemuž je platba poskytována, musí být skutečně pověřen plněním veřejné služby a související úkoly a závazky musí být jasně definovány; 2. parametry, na jejichž základě je vyrovnávací platba za závazek veřejné služby vypočtena, musejí být předem stanoveny objektivním a transparentním způsobem; 3. vyrovnávací platba nemůže přesahovat čisté náklady vynaložené k plnění povinností veřejné služby; a 4) aby byly zachovány co nejmenší náklady pro územně správní celek, se podnik, který má být pověřen plněním závazku veřejné služby, vybere v rámci řízení o zadání veřejné zakázky; pokud tomu tak není, náklady na provedení služeb obecného hospodářského zájmu se určí podle nákladů, které by vynaložil průměrný, správně řízený podnik.

První podmínka stanovená v rozsudku Altmark: jasná definice závazků veřejné služby a pověření jejich plněním

| (119) | Ve španělských právních předpisech není stanoveno, že provozování pozemní sítě je veřejnou službou. Zákon o telekomunikacích z roku 1998 (64) stanoví, že telekomunikační služby, včetně provozování sítí rozhlasového a televizního vysílání, jsou služby obecného hospodářského zájmu, avšak nepatří do kategorie veřejných služeb, do níž spadá pouze několik telekomunikačních služeb (65). Tatáž definice je zachována i v zákoně o telekomunikacích, který je platný v současnosti (66). Vysílací služby určené pro televizní vysílání, tzn. přenos signálů prostřednictvím telekomunikačních sítí, jsou považovány za telekomunikační služby a jako takové představují služby obecného hospodářského zájmu, nikoliv však veřejnou službu (67). |
| --- | --- |

(119)

Ve španělských právních předpisech není stanoveno, že provozování pozemní sítě je veřejnou službou. Zákon o telekomunikacích z roku 1998 (64) stanoví, že telekomunikační služby, včetně provozování sítí rozhlasového a televizního vysílání, jsou služby obecného hospodářského zájmu, avšak nepatří do kategorie veřejných služeb, do níž spadá pouze několik telekomunikačních služeb (65). Tatáž definice je zachována i v zákoně o telekomunikacích, který je platný v současnosti (66). Vysílací služby určené pro televizní vysílání, tzn. přenos signálů prostřednictvím telekomunikačních sítí, jsou považovány za telekomunikační služby a jako takové představují služby obecného hospodářského zájmu, nikoliv však veřejnou službu (67).

| (120) | V každém případě však platí, že ustanovení tohoto zákona jsou z hlediska technologií neutrální. Článek 1 tohoto zákona definuje telekomunikace jako provozování sítí a poskytování služeb elektronických komunikací a souvisejících prostředků. Telekomunikacemi se rozumí přenos signálů prostřednictvím jakékoliv přenosové sítě, nikoli konkrétně prostřednictvím pozemní sítě (68). Článek 3 tohoto zákona navíc stanoví, že jedním z cílů tohoto zákona je prosazovat nejvyšší možnou míru technologické neutrality v právních předpisech. |
| --- | --- |

(120)

V každém případě však platí, že ustanovení tohoto zákona jsou z hlediska technologií neutrální. Článek 1 tohoto zákona definuje telekomunikace jako provozování sítí a poskytování služeb elektronických komunikací a souvisejících prostředků. Telekomunikacemi se rozumí přenos signálů prostřednictvím jakékoliv přenosové sítě, nikoli konkrétně prostřednictvím pozemní sítě (68). Článek 3 tohoto zákona navíc stanoví, že jedním z cílů tohoto zákona je prosazovat nejvyšší možnou míru technologické neutrality v právních předpisech.

| (121) | Přestože právní předpis, který byl platný a použitelný v době, kdy byly finanční prostředky převedeny na společnost Itelazpi, definoval veřejnoprávní vysílání jakožto veřejnou službu, je Komise toho názoru, že tuto definici nelze rozšířit na provozování určité základní platformy. Existují ostatně různé typy přenosových platforem, a proto se nelze domnívat, že konkrétně jedna z nich je pro přenos televizního vysílání „základní“. Pokud by tedy bylo ve španělských právních předpisech stanoveno, že použití určité platformy pro přenos signálů televizního vysílání představuje veřejnou službu, jednalo by se o zjevný omyl. |
| --- | --- |

(121)

Přestože právní předpis, který byl platný a použitelný v době, kdy byly finanční prostředky převedeny na společnost Itelazpi, definoval veřejnoprávní vysílání jakožto veřejnou službu, je Komise toho názoru, že tuto definici nelze rozšířit na provozování určité základní platformy. Existují ostatně různé typy přenosových platforem, a proto se nelze domnívat, že konkrétně jedna z nich je pro přenos televizního vysílání „základní“. Pokud by tedy bylo ve španělských právních předpisech stanoveno, že použití určité platformy pro přenos signálů televizního vysílání představuje veřejnou službu, jednalo by se o zjevný omyl.

| (122) | Závěrem tedy je, že podle španělských právních předpisů nepředstavuje provozování pozemních sítí veřejnou službu. |
| --- | --- |

(122)

Závěrem tedy je, že podle španělských právních předpisů nepředstavuje provozování pozemních sítí veřejnou službu.

| (123) | Baskické orgány uvádějí, že ve smlouvách uzavřených mezi baskickou vládou, sdružením EUDEL (sdružení baskických obcí) a třemi baskickými správními orgány (Diputaciones forales) je výslovně uvedeno, že se společnost Itelazpi pověřuje poskytováním této služby obecného hospodářského zájmu. |
| --- | --- |

(123)

Baskické orgány uvádějí, že ve smlouvách uzavřených mezi baskickou vládou, sdružením EUDEL (sdružení baskických obcí) a třemi baskickými správními orgány (Diputaciones forales) je výslovně uvedeno, že se společnost Itelazpi pověřuje poskytováním této služby obecného hospodářského zájmu.

| (124) | V těchto smlouvách baskický správní orgán uznává, že takové hodnoty, mezi něž patří univerzální přístup k informacím a k informační pluralitě, vyžadují zajištění všeobecného přístupu ke službám otevřeného televizního vysílání, a zavazuje se, že tyto hodnoty bude zachovávat tak, že rozšíří pokrytí početných státních kanálů (69). V těchto smlouvách však není obsaženo žádné ustanovení, v němž by se skutečně uvádělo, že provozování pozemní sítě má být považováno za veřejnou službu. Komise se proto domnívá, že k tomu, aby mohl být jasně definován rozsah poslání veřejné služby, není znění výše uvedených smluv postačující, a že tedy nelze tvrdit, že vysílání prostřednictvím pozemní sítě představuje veřejnou službu. |
| --- | --- |

(124)

V těchto smlouvách baskický správní orgán uznává, že takové hodnoty, mezi něž patří univerzální přístup k informacím a k informační pluralitě, vyžadují zajištění všeobecného přístupu ke službám otevřeného televizního vysílání, a zavazuje se, že tyto hodnoty bude zachovávat tak, že rozšíří pokrytí početných státních kanálů (69). V těchto smlouvách však není obsaženo žádné ustanovení, v němž by se skutečně uvádělo, že provozování pozemní sítě má být považováno za veřejnou službu. Komise se proto domnívá, že k tomu, aby mohl být jasně definován rozsah poslání veřejné služby, není znění výše uvedených smluv postačující, a že tedy nelze tvrdit, že vysílání prostřednictvím pozemní sítě představuje veřejnou službu.

| (125) | S ohledem na výše uvedené není tedy prokázáno, že byla splněna první podmínka stanovená v rozsudku Altmark. |
| --- | --- |

(125)

S ohledem na výše uvedené není tedy prokázáno, že byla splněna první podmínka stanovená v rozsudku Altmark.

| (126) | Kritéria stanovená rozsudkem Altmark jsou kumulativní, což znamená, že nemá-li být dané opatření považováno za státní podporu, musí být splněna všechna kritéria. Vzhledem k tomu, že první kritérium nebylo splněno, finanční prostředky, které poskytly orgány Baskicka společnosti Itelazpi, nesplňují podmínky k tomu, aby mohly být považovány za vyrovnávací platbu za závazek služby obecného hospodářského zájmu. |
| --- | --- |

(126)

Kritéria stanovená rozsudkem Altmark jsou kumulativní, což znamená, že nemá-li být dané opatření považováno za státní podporu, musí být splněna všechna kritéria. Vzhledem k tomu, že první kritérium nebylo splněno, finanční prostředky, které poskytly orgány Baskicka společnosti Itelazpi, nesplňují podmínky k tomu, aby mohly být považovány za vyrovnávací platbu za závazek služby obecného hospodářského zájmu.

Čtvrtá podmínka stanovená v rozsudku Altmark: co nejmenší náklady na zajištění obecného zájmu

| (127) | Čtvrté kritérium rozsudku Altmark stanoví, že pokud nedojde k výběrovému řízení, musí být výše nezbytné vyrovnávací platby určena na základě analýzy nákladů, které by průměrný správně řízený podnik, který je přiměřeně vybaven prostředky k tomu, aby mohl uspokojit požadavky veřejné služby, vynaložil při plnění těchto závazků, přičemž se zohlední příjmy, které se k nim vztahují, jakož i zisk, který je přiměřený k plnění těchto povinností. |
| --- | --- |

(127)

Čtvrté kritérium rozsudku Altmark stanoví, že pokud nedojde k výběrovému řízení, musí být výše nezbytné vyrovnávací platby určena na základě analýzy nákladů, které by průměrný správně řízený podnik, který je přiměřeně vybaven prostředky k tomu, aby mohl uspokojit požadavky veřejné služby, vynaložil při plnění těchto závazků, přičemž se zohlední příjmy, které se k nim vztahují, jakož i zisk, který je přiměřený k plnění těchto povinností.

| (128) | Vzhledem k tomu, že výběrové řízení neproběhlo, baskické orgány tvrdí, že toto kritérium bylo splněno, neboť samotný podnik Itelazpi je správně řízeným podnikem, který je přiměřeně vybaven k tomu, aby mohl vykonávat požadované činnosti. Na základě porovnání nákladů dospěly baskické orgány k závěru, že zavedení satelitní infrastruktury by bylo dražší než zlepšení pozemní sítě, kterou provozoval podnik Itelazpi (70). Má-li však být splněno čtvrté kritérium zavedené rozsudkem Altmark, porovnání se satelitní technologií nepostačuje k tomu, aby bylo prokázáno, že je Itelazpi efektivní, neboť mohli existovat jiní provozovatelé pozemních sítí, kteří by tuto službu mohli poskytovat s menšími náklady.
  Z výše uvedeného vyplývá závěr, že v případě Baskicka nebylo splněno ani čtvrté kritérium zavedené rozsudkem Altmark. Vzhledem k tomu, že výše uvedené podmínky jsou kumulativní, nelze mít za to, že finanční prostředky, které poskytla baskická vláda společnosti Itelazpi, nepředstavují státní podporu, neboť nesplňují podmínky k tomu, aby mohly být považovány za vyrovnávací platbu za závazek poskytování služby obecného hospodářského zájmu. |
| --- | --- |

(128)

Vzhledem k tomu, že výběrové řízení neproběhlo, baskické orgány tvrdí, že toto kritérium bylo splněno, neboť samotný podnik Itelazpi je správně řízeným podnikem, který je přiměřeně vybaven k tomu, aby mohl vykonávat požadované činnosti. Na základě porovnání nákladů dospěly baskické orgány k závěru, že zavedení satelitní infrastruktury by bylo dražší než zlepšení pozemní sítě, kterou provozoval podnik Itelazpi (70). Má-li však být splněno čtvrté kritérium zavedené rozsudkem Altmark, porovnání se satelitní technologií nepostačuje k tomu, aby bylo prokázáno, že je Itelazpi efektivní, neboť mohli existovat jiní provozovatelé pozemních sítí, kteří by tuto službu mohli poskytovat s menšími náklady.

Z výše uvedeného vyplývá závěr, že v případě Baskicka nebylo splněno ani čtvrté kritérium zavedené rozsudkem Altmark. Vzhledem k tomu, že výše uvedené podmínky jsou kumulativní, nelze mít za to, že finanční prostředky, které poskytla baskická vláda společnosti Itelazpi, nepředstavují státní podporu, neboť nesplňují podmínky k tomu, aby mohly být považovány za vyrovnávací platbu za závazek poskytování služby obecného hospodářského zájmu.

5.2.2.1.   Narušení hospodářské soutěže

| (129) | Španělsko a Abertis tvrdí, že DTT a satelitní technologie představují dva různé trhy. DTT je základní platformou pro pozemní televizní vysílání na otevřených kanálech, přičemž počet provozovatelů, kteří působí na vnitrostátním trhu, závisí na počtu licencí udělených španělskou vládou. Otevřené kanály pozemního televizního vysílání jsou financovány z reklamy. Co se týče satelitního vysílání, přístup ke značnému množství kanálů poskytuje jediná platforma placeného televizního vysílání ve Španělsku, jejíž síť provozuje Astra. Tyto kanály jsou placeny z předplatného, zpravidla celého balíčku kanálů najednou. Španělské orgány také zdůraznily, že ve Španělsku nesou subjekty televizního vysílání v případě distribuce prostřednictvím satelitního vysílání mnohem vyšší náklady než v případě pozemního vysílání, takže subjekty, které vysílají otevřené kanály včetně regionálních a místních kanálů, nemívají o přemístění na tuto platformu zájem. |
| --- | --- |

(129)

Španělsko a Abertis tvrdí, že DTT a satelitní technologie představují dva různé trhy. DTT je základní platformou pro pozemní televizní vysílání na otevřených kanálech, přičemž počet provozovatelů, kteří působí na vnitrostátním trhu, závisí na počtu licencí udělených španělskou vládou. Otevřené kanály pozemního televizního vysílání jsou financovány z reklamy. Co se týče satelitního vysílání, přístup ke značnému množství kanálů poskytuje jediná platforma placeného televizního vysílání ve Španělsku, jejíž síť provozuje Astra. Tyto kanály jsou placeny z předplatného, zpravidla celého balíčku kanálů najednou. Španělské orgány také zdůraznily, že ve Španělsku nesou subjekty televizního vysílání v případě distribuce prostřednictvím satelitního vysílání mnohem vyšší náklady než v případě pozemního vysílání, takže subjekty, které vysílají otevřené kanály včetně regionálních a místních kanálů, nemívají o přemístění na tuto platformu zájem.

| (130) | Z mnoha důvodů je namístě učinit závěr, že platformy pozemního a satelitního vysílání působí na témže trhu. |
| --- | --- |

(130)

Z mnoha důvodů je namístě učinit závěr, že platformy pozemního a satelitního vysílání působí na témže trhu.

| (131) | Zaprvé, v roce 2008 se Astra zúčastnila výběrového řízení týkajícího se rozšíření pokrytí digitálním televizním vysíláním v Kantábrii a v tomto výběrovém řízení zvítězila. V roce 2008 se Astra zúčastnila několika schůzek s autonomními oblastmi, na nichž představila svou nabídku vysílat na kanálech digitální televize kanály, které byly dosud vysílány prostřednictvím platformy pozemního vysílání. Přestože orgány později smlouvu s Kantábrií vypověděly, zájem provozovatele satelitu o poskytování služeb ve vzájemné soutěži s platformou pozemního vysílání je důkazem toho, že je možné, aby i provozovatelé satelitu obdobné služby poskytovali. |
| --- | --- |

(131)

Zaprvé, v roce 2008 se Astra zúčastnila výběrového řízení týkajícího se rozšíření pokrytí digitálním televizním vysíláním v Kantábrii a v tomto výběrovém řízení zvítězila. V roce 2008 se Astra zúčastnila několika schůzek s autonomními oblastmi, na nichž představila svou nabídku vysílat na kanálech digitální televize kanály, které byly dosud vysílány prostřednictvím platformy pozemního vysílání. Přestože orgány později smlouvu s Kantábrií vypověděly, zájem provozovatele satelitu o poskytování služeb ve vzájemné soutěži s platformou pozemního vysílání je důkazem toho, že je možné, aby i provozovatelé satelitu obdobné služby poskytovali.

| (132) | Zadruhé, provozovatel satelitu Hispasat (dceřiná společnost podniku Abertis) poskytuje služby v některých částech oblasti II (71) a platforma satelitního vysílání je výlučně využívána v oblasti III. Jiné členské státy rovněž využívají služby satelitního vysílání, aby zajistily vysílání otevřených kanálů ve svých nejvzdálenějších oblastech (72). |
| --- | --- |

(132)

Zadruhé, provozovatel satelitu Hispasat (dceřiná společnost podniku Abertis) poskytuje služby v některých částech oblasti II (71) a platforma satelitního vysílání je výlučně využívána v oblasti III. Jiné členské státy rovněž využívají služby satelitního vysílání, aby zajistily vysílání otevřených kanálů ve svých nejvzdálenějších oblastech (72).

| (133) | Zatřetí, některé z veřejných a soukromých kanálů, které jsou poskytovány prostřednictvím platformy pozemního vysílání, se vysílají rovněž prostřednictvím platforem satelitního vysílání, včetně samotného podniku Astra (73). |
| --- | --- |

(133)

Zatřetí, některé z veřejných a soukromých kanálů, které jsou poskytovány prostřednictvím platformy pozemního vysílání, se vysílají rovněž prostřednictvím platforem satelitního vysílání, včetně samotného podniku Astra (73).

| (134) | Začtvrté, některé z regionálních kanálů mohou nebo donedávna mohly být naladěny prostřednictvím satelitní platformy, což je v rozporu s tvrzením, že regionální vysílací subjekty nemají zájem o využití satelitní technologie. |
| --- | --- |

(134)

Začtvrté, některé z regionálních kanálů mohou nebo donedávna mohly být naladěny prostřednictvím satelitní platformy, což je v rozporu s tvrzením, že regionální vysílací subjekty nemají zájem o využití satelitní technologie.

| (135) | Zapáté, Komise rovněž poukazuje na argument společnosti Astra, podle něhož může kapacita satelitu obsáhnout nabídku 1 380 kanálů a zajistit jejich zeměpisné vymezení. Astra ujišťuje, že nic nebrání tomu, aby platforma satelitního vysílání takový počet kanálů zprostředkovala. Kromě toho se zdá, že 1 380 regionálních kanálů je nadnesené číslo. Přestože odpovídá maximálnímu počtu kmitočtů, které jsou na celém území Španělska k dispozici pro celostátní, regionální a místní kanály, počet skutečně udělených licencí byl mnohem nižší (viz poznámka pod čarou č. 13). Je však pravdou, že ne všechny subjekty televizního vysílání, jimž byla udělena licence, skutečně vysílají na kmitočtech, které jim byly přiděleny. |
| --- | --- |

(135)

Zapáté, Komise rovněž poukazuje na argument společnosti Astra, podle něhož může kapacita satelitu obsáhnout nabídku 1 380 kanálů a zajistit jejich zeměpisné vymezení. Astra ujišťuje, že nic nebrání tomu, aby platforma satelitního vysílání takový počet kanálů zprostředkovala. Kromě toho se zdá, že 1 380 regionálních kanálů je nadnesené číslo. Přestože odpovídá maximálnímu počtu kmitočtů, které jsou na celém území Španělska k dispozici pro celostátní, regionální a místní kanály, počet skutečně udělených licencí byl mnohem nižší (viz poznámka pod čarou č. 13). Je však pravdou, že ne všechny subjekty televizního vysílání, jimž byla udělena licence, skutečně vysílají na kmitočtech, které jim byly přiděleny.

| (136) | Zašesté, některé subjekty televizního vysílání daly přednost pozemnímu přenosu, neboť získaly práva k přenosu obsahů výlučně prostřednictvím platformy pozemního vysílání. To však neznamená, že pozemní a satelitní přenos se zajišťují v rámci dvou různých trhů. Obdobně jako tyto subjekty získaly práva pro pozemní platformu, mohly by v případě nutnosti postupovat stejně, i pokud jde o satelitní platformu. Navíc platí, že pokud je satelitní platforma vybrána prostřednictvím výběrového řízení, jak tomu bylo v případě oblasti III, mohlo by dojít k tomu, že bude subjektům televizního vysílání uložena „povinnost přenosu“. |
| --- | --- |

(136)

Zašesté, některé subjekty televizního vysílání daly přednost pozemnímu přenosu, neboť získaly práva k přenosu obsahů výlučně prostřednictvím platformy pozemního vysílání. To však neznamená, že pozemní a satelitní přenos se zajišťují v rámci dvou různých trhů. Obdobně jako tyto subjekty získaly práva pro pozemní platformu, mohly by v případě nutnosti postupovat stejně, i pokud jde o satelitní platformu. Navíc platí, že pokud je satelitní platforma vybrána prostřednictvím výběrového řízení, jak tomu bylo v případě oblasti III, mohlo by dojít k tomu, že bude subjektům televizního vysílání uložena „povinnost přenosu“.

| (137) | A konečně, podle údajů z května 2010 (74) se pokrytí DTT ve Španělsku týkalo 98,85 % obyvatel, zatímco pouhých 93,5 % domácností sleduje televizní programy prostřednictvím pozemní platformy. Znamená to, že 5 % domácností má přístup k DTT, avšak nevyužívá jej, neboť většina z nich má předplacené placené televizní programy poskytované prostřednictvím satelitu. |
| --- | --- |

(137)

A konečně, podle údajů z května 2010 (74) se pokrytí DTT ve Španělsku týkalo 98,85 % obyvatel, zatímco pouhých 93,5 % domácností sleduje televizní programy prostřednictvím pozemní platformy. Znamená to, že 5 % domácností má přístup k DTT, avšak nevyužívá jej, neboť většina z nich má předplacené placené televizní programy poskytované prostřednictvím satelitu.

| (138) | Vzhledem k tomu, že mezi platformami satelitního a pozemního vysílání existuje hospodářská soutěž, je namístě učinit závěr, že opatření zaměřené na rozvoj, provozování a údržbu DTT v oblasti II narušuje hospodářskou soutěž mezi oběma platformami. Je třeba poukázat na skutečnost, že v důsledku tohoto opatření došlo ke znevýhodnění jiných platforem, zejména internetového televizního vysílání. Přestože širokopásmové připojení není ještě v celé oblasti II zajištěno, je velmi pravděpodobné, že se jeho pokrytí v budoucnosti značně rozšíří. |
| --- | --- |

(138)

Vzhledem k tomu, že mezi platformami satelitního a pozemního vysílání existuje hospodářská soutěž, je namístě učinit závěr, že opatření zaměřené na rozvoj, provozování a údržbu DTT v oblasti II narušuje hospodářskou soutěž mezi oběma platformami. Je třeba poukázat na skutečnost, že v důsledku tohoto opatření došlo ke znevýhodnění jiných platforem, zejména internetového televizního vysílání. Přestože širokopásmové připojení není ještě v celé oblasti II zajištěno, je velmi pravděpodobné, že se jeho pokrytí v budoucnosti značně rozšíří.

5.2.2.2.   Ovlivnění obchodu

| (139) | Dané opatření ovlivňuje obchod v rámci Unie. Z judikatury evropských soudů vyplývá, že „finanční podpora poskytnutá státem nebo ze státních zdrojů ovlivní obchod v rámci Společenství, pokud posílí postavení jednoho podniku vůči jiným podnikům soutěžícím na vnitřním trhu Společenství“ (75). |
| --- | --- |

(139)

Dané opatření ovlivňuje obchod v rámci Unie. Z judikatury evropských soudů vyplývá, že „finanční podpora poskytnutá státem nebo ze státních zdrojů ovlivní obchod v rámci Společenství, pokud posílí postavení jednoho podniku vůči jiným podnikům soutěžícím na vnitřním trhu Společenství“ (75).

| (140) | Provozovatelé sítí působí v odvětví, v němž dochází k obchodním výměnám mezi členskými státy. Společnost Abertis je stejně jako stěžovatel, společnost Astra, součástí mezinárodní skupiny podniků. Opatření zaměřené na rozvoj, provozování a údržbu DTT v oblasti II tedy ovlivňuje obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(140)

Provozovatelé sítí působí v odvětví, v němž dochází k obchodním výměnám mezi členskými státy. Společnost Abertis je stejně jako stěžovatel, společnost Astra, součástí mezinárodní skupiny podniků. Opatření zaměřené na rozvoj, provozování a údržbu DTT v oblasti II tedy ovlivňuje obchod mezi členskými státy.

5.2.3.   Závěry týkající se existence podpory

| (141) | Komise se s ohledem na výše uvedené argumenty domnívá, že dané opatření odpovídá kritériím stanoveným v čl. 107 odst. 1 SFEU. Za těchto okolností musí být toto opatření považováno za státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(141)

Komise se s ohledem na výše uvedené argumenty domnívá, že dané opatření odpovídá kritériím stanoveným v čl. 107 odst. 1 SFEU. Za těchto okolností musí být toto opatření považováno za státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

5.3.   POSOUZENÍ SLUČITELNOSTI

5.3.1.   Obecné úvahy

| (142) | Komise je aktivním zastáncem přechodu od analogového televizního vysílání na digitální. Výhody přechodu na digitální vysílání jsou popsány v akčním plánu eEurope 2005 a ve dvou sděleních týkajících se přechodu na digitální technologii (76). Komise rovněž uznává, že přechod na digitální technologii by mohl trvat déle, pokud by byl ponechán pouze na působení tržních sil. |
| --- | --- |

(142)

Komise je aktivním zastáncem přechodu od analogového televizního vysílání na digitální. Výhody přechodu na digitální vysílání jsou popsány v akčním plánu eEurope 2005 a ve dvou sděleních týkajících se přechodu na digitální technologii (76). Komise rovněž uznává, že přechod na digitální technologii by mohl trvat déle, pokud by byl ponechán pouze na působení tržních sil.

| (143) | Členské státy mají možnost využít podpor k tomu, aby napravily určité specifické selhání trhu nebo aby zajistily sociální či regionální soudržnost (77). V každém případě je však nutné prokázat, že navrhované podpory jsou přiměřeným nástrojem k řešení daného problému, že jsou omezeny na nezbytné minimum a že nenarušují hospodářskou soutěž. V obdobném smyslu se ve sdělení o přechodu stanoví, že ve specifické oblasti digitalizace je veřejný zásah oprávněný, pokud jsou splněny dvě podmínky: existence veřejných zájmů a existence selhání trhu, čímž se rozumí, že tržní síly nejsou samy o sobě s to zajistit obecný blahobyt. Kromě toho se upřesňuje, že veřejný zásah se musí v každém případě opírat o spolehlivou analýzu trhu. |
| --- | --- |

(143)

Členské státy mají možnost využít podpor k tomu, aby napravily určité specifické selhání trhu nebo aby zajistily sociální či regionální soudržnost (77). V každém případě je však nutné prokázat, že navrhované podpory jsou přiměřeným nástrojem k řešení daného problému, že jsou omezeny na nezbytné minimum a že nenarušují hospodářskou soutěž. V obdobném smyslu se ve sdělení o přechodu stanoví, že ve specifické oblasti digitalizace je veřejný zásah oprávněný, pokud jsou splněny dvě podmínky: existence veřejných zájmů a existence selhání trhu, čímž se rozumí, že tržní síly nejsou samy o sobě s to zajistit obecný blahobyt. Kromě toho se upřesňuje, že veřejný zásah se musí v každém případě opírat o spolehlivou analýzu trhu.

| (144) | Ve sdělení o přechodu je přechod na digitální televizní vysílání označen za velkou výzvu pro odvětví, jejíž zvládnutí musí probíhat na základě tržního mechanismu. V zásadě by se hospodářské soutěže měla účastnit každá síť vlastními prostředky. Aby byla zajištěna tato zásada, měl by každý zásah státu být technologicky neutrální. Za jediné výjimky z tohoto pravidla mohou být považovány zásahy, jejichž cílem je náprava konkrétního selhání trhu nebo odstranění nesouladu, za předpokladu, že tyto zásahy představují vhodný, nezbytný a přiměřený prostředek k nápravě těchto problémů. |
| --- | --- |

(144)

Ve sdělení o přechodu je přechod na digitální televizní vysílání označen za velkou výzvu pro odvětví, jejíž zvládnutí musí probíhat na základě tržního mechanismu. V zásadě by se hospodářské soutěže měla účastnit každá síť vlastními prostředky. Aby byla zajištěna tato zásada, měl by každý zásah státu být technologicky neutrální. Za jediné výjimky z tohoto pravidla mohou být považovány zásahy, jejichž cílem je náprava konkrétního selhání trhu nebo odstranění nesouladu, za předpokladu, že tyto zásahy představují vhodný, nezbytný a přiměřený prostředek k nápravě těchto problémů.

| (145) | Pokud by měl být přechod proveden pouze působením trhu, hrozilo by, že z důvodu sociálního znevýhodnění by nemohly všechny vrstvy obyvatelstva využívat výhod, které přináší digitální televizní vysílání. Může se tedy stát, že v souvislosti s tímto problémem týkajícím se sociální soudržnosti budou mít členské státy v úmyslu přesvědčit se o tom, zda mají všichni občané po ukončení analogového televizního vysílání přístup k vysílání digitálnímu. Vzhledem k tomu, že přechod na digitální technologii zvyšuje náklady spotřebitelů a vyžaduje změnu jejich zvyklostí, je možné, že si budou členské státy přát pomoci zvláště znevýhodněným skupinám společnosti, například starším osobám, domácnostem s nízkými příjmy nebo osobám žijícím v okrajových regionech. |
| --- | --- |

(145)

Pokud by měl být přechod proveden pouze působením trhu, hrozilo by, že z důvodu sociálního znevýhodnění by nemohly všechny vrstvy obyvatelstva využívat výhod, které přináší digitální televizní vysílání. Může se tedy stát, že v souvislosti s tímto problémem týkajícím se sociální soudržnosti budou mít členské státy v úmyslu přesvědčit se o tom, zda mají všichni občané po ukončení analogového televizního vysílání přístup k vysílání digitálnímu. Vzhledem k tomu, že přechod na digitální technologii zvyšuje náklady spotřebitelů a vyžaduje změnu jejich zvyklostí, je možné, že si budou členské státy přát pomoci zvláště znevýhodněným skupinám společnosti, například starším osobám, domácnostem s nízkými příjmy nebo osobám žijícím v okrajových regionech.

| (146) | Pravidla pro udělování státní podpory v tomto odvětví Komise uplatnila v mnoha rozhodnutích o státních podporách, přijatých na základě sdělení týkajících se přechodu na digitální technologii (78). Členské státy mají několik možností, jak poskytnout finanční prostředky z veřejných zdrojů na přechod na digitální technologii a zaručit přitom, že bude ve všech zeměpisných oblastech nadále zajištěno odpovídající pokrytí televizním signálem. Jedním z úkolů je přitom financování rozvoje přenosové sítě v oblastech, v nichž by byl za jiných okolností příjem televizního signálu nedostatečný (79). Takovéto financování je však možné pouze pod podmínkou, že nezpůsobí zbytečné narušení hospodářské soutěže mezi technologiemi či podniky a že bude omezeno na nezbytné minimum. |
| --- | --- |

(146)

Pravidla pro udělování státní podpory v tomto odvětví Komise uplatnila v mnoha rozhodnutích o státních podporách, přijatých na základě sdělení týkajících se přechodu na digitální technologii (78). Členské státy mají několik možností, jak poskytnout finanční prostředky z veřejných zdrojů na přechod na digitální technologii a zaručit přitom, že bude ve všech zeměpisných oblastech nadále zajištěno odpovídající pokrytí televizním signálem. Jedním z úkolů je přitom financování rozvoje přenosové sítě v oblastech, v nichž by byl za jiných okolností příjem televizního signálu nedostatečný (79). Takovéto financování je však možné pouze pod podmínkou, že nezpůsobí zbytečné narušení hospodářské soutěže mezi technologiemi či podniky a že bude omezeno na nezbytné minimum.

5.3.2.   Právní základy pro posouzení slučitelnosti plánovaného opatření

| (147) | Španělské orgány se odvolávají na čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU a čl. 106 odst. 2 SFEU, aby dané opatření odůvodnily v případě, že bude považováno za státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Komise následně posuzuje slučitelnost tohoto opatření s ohledem na tato ustanovení a na výše uvedené obecné úvahy. |
| --- | --- |

(147)

Španělské orgány se odvolávají na čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU a čl. 106 odst. 2 SFEU, aby dané opatření odůvodnily v případě, že bude považováno za státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Komise následně posuzuje slučitelnost tohoto opatření s ohledem na tato ustanovení a na výše uvedené obecné úvahy.

5.3.3.   Ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU

| (148) | Aby mohla Komise určit, zda je podpora v souladu s čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, musí zvážit její kladné a záporné dopady. V rámci tohoto zvážení zkoumá Komise následující otázky:






  1) | je opatření podpory zaměřeno na jednoznačný cíl společného zájmu? |
| --- | --- | --- |

(148)

Aby mohla Komise určit, zda je podpora v souladu s čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, musí zvážit její kladné a záporné dopady. V rámci tohoto zvážení zkoumá Komise následující otázky:

1)

je opatření podpory zaměřeno na jednoznačný cíl společného zájmu?

| 2) | je podpora vymezena takovým způsobem, aby umožnila dosažení cíle společného zájmu, tj. řeší podpora selhání trhu nebo jiný cíl? Zejména:






  a) | je opatření podpory vhodným nástrojem, nebo existují i jiné, vhodnější nástroje? |
| --- | --- | --- |

2)

je podpora vymezena takovým způsobem, aby umožnila dosažení cíle společného zájmu, tj. řeší podpora selhání trhu nebo jiný cíl? Zejména:

a)

je opatření podpory vhodným nástrojem, nebo existují i jiné, vhodnější nástroje?

| b) | má podpora motivační účinek v tom smyslu, že mění chování podniků? |
| --- | --- |

b)

má podpora motivační účinek v tom smyslu, že mění chování podniků?

| c) | je opatření podpory přiměřené, tj. bylo by možno dosáhnout stejných změn chování s použitím menší podpory? |
| --- | --- |

c)

je opatření podpory přiměřené, tj. bylo by možno dosáhnout stejných změn chování s použitím menší podpory?

| 3) | jsou narušení hospodářské soutěže a účinek na obchod omezené, a tudíž celkově převažují příznivé účinky? |
| --- | --- |

3)

jsou narušení hospodářské soutěže a účinek na obchod omezené, a tudíž celkově převažují příznivé účinky?

5.3.3.1.   Cíl společného zájmu

| (149) | Cílem režimu podpor je urychlit proces přechodu na digitální technologii ve Španělsku a zajistit obyvatelům některých vzdálených a venkovských oblastí trvalý příjem televizního signálu. Cílem opatření je tedy umožnit osobám, které v těchto oblastech žijí, sledování televizního vysílání. Přístup ke komunikačním prostředkům, mezi něž patří i televizní vysílání, má zásadní význam pro to, aby mohli občané uplatňovat své ústavní právo na přístup k informacím. Význam digitálního vysílání a výhody, jež přináší, uznala Komise v akčním plánu eEurope 2005 (80) a ve dvou sděleních týkajících se přechodu z analogové na digitální technologii (81). Ve svém sdělení nazvaném „i2010 – evropská informační společnost pro růst a zaměstnanost“ (82) Komise uvedla, že pokud bude plánovaný přechod z analogového pozemního vysílání dokončen do roku 2012, zlepší se přístup ke spektru v Evropě. Vzhledem k tomu, že digitální vysílání využívá spektrum vyšší účinnosti, kapacita spektra se může uvolnit pro další uživatele, například pro nová vysílací střediska a pro mobilní telefonní služby, což současně podpoří inovaci a růst odvětví televizního vysílání a elektronických komunikací. |
| --- | --- |

(149)

Cílem režimu podpor je urychlit proces přechodu na digitální technologii ve Španělsku a zajistit obyvatelům některých vzdálených a venkovských oblastí trvalý příjem televizního signálu. Cílem opatření je tedy umožnit osobám, které v těchto oblastech žijí, sledování televizního vysílání. Přístup ke komunikačním prostředkům, mezi něž patří i televizní vysílání, má zásadní význam pro to, aby mohli občané uplatňovat své ústavní právo na přístup k informacím. Význam digitálního vysílání a výhody, jež přináší, uznala Komise v akčním plánu eEurope 2005 (80) a ve dvou sděleních týkajících se přechodu z analogové na digitální technologii (81). Ve svém sdělení nazvaném „i2010 – evropská informační společnost pro růst a zaměstnanost“ (82) Komise uvedla, že pokud bude plánovaný přechod z analogového pozemního vysílání dokončen do roku 2012, zlepší se přístup ke spektru v Evropě. Vzhledem k tomu, že digitální vysílání využívá spektrum vyšší účinnosti, kapacita spektra se může uvolnit pro další uživatele, například pro nová vysílací střediska a pro mobilní telefonní služby, což současně podpoří inovaci a růst odvětví televizního vysílání a elektronických komunikací.

| (150) | Závěrem tedy je, že opatření se zaměřuje na splnění jednoznačného cíle společného zájmu. |
| --- | --- |

(150)

Závěrem tedy je, že opatření se zaměřuje na splnění jednoznačného cíle společného zájmu.

5.3.3.2.   Správné vymezení podpory

Selhání trhu

| (151) | Jak uvedly španělské orgány, existuje obecná shoda na tom, že může nastat situace, kdy by některé vrstvy obyvatel nemohly využívat výhod, které přináší digitální televizní vysílání (problém sociální a regionální soudržnosti). K selhání trhu může dojít v případě, že hospodářské subjekty, které na trhu působí, nevezmou dostatečně v potaz kladné dopady přechodu na digitální technologii v celé společnosti, neboť nebudou mít pro tento účel hospodářské pobídky (pozitivní externality). S ohledem na sociální soudržnost je navíc možné, že členské státy budou mít v úmyslu zaručit všem občanům přístup k digitálnímu televiznímu vysílání po ukončení analogového vysílání, a mohou proto uvažovat o přijetí opatření na to, aby ve všech zeměpisných oblastech i nadále zajistily odpovídající pokrytí televizním signálem. |
| --- | --- |

(151)

Jak uvedly španělské orgány, existuje obecná shoda na tom, že může nastat situace, kdy by některé vrstvy obyvatel nemohly využívat výhod, které přináší digitální televizní vysílání (problém sociální a regionální soudržnosti). K selhání trhu může dojít v případě, že hospodářské subjekty, které na trhu působí, nevezmou dostatečně v potaz kladné dopady přechodu na digitální technologii v celé společnosti, neboť nebudou mít pro tento účel hospodářské pobídky (pozitivní externality). S ohledem na sociální soudržnost je navíc možné, že členské státy budou mít v úmyslu zaručit všem občanům přístup k digitálnímu televiznímu vysílání po ukončení analogového vysílání, a mohou proto uvažovat o přijetí opatření na to, aby ve všech zeměpisných oblastech i nadále zajistily odpovídající pokrytí televizním signálem.

| (152) | V rozhodnutí o zahájení řízení Komise uznala, že došlo k selhání trhu, neboť subjekty televizního vysílání nehodlají nést dodatečné náklady na rozšíření pokrytí nad rámec svých zákonných povinností. Satelitní platformy ani domácnosti navíc neprovedly investice, které by zajistily, že všichni obyvatelé oblasti II budou moci přijímat digitální kanály prostřednictvím satelitu. Komise proto uznává, že pokud bude zajištění digitálního pokrytí záviset pouze na působení tržních sil, může nastat situace, že osobám s trvalým bydlištěm ve venkovských oblastech bude zcela upřena možnost přijímat signál na otevřených kanálech digitálního televizního vysílání, a veřejný zásah v podobě finanční podpory jednotlivců tudíž může být užitečný. |
| --- | --- |

(152)

V rozhodnutí o zahájení řízení Komise uznala, že došlo k selhání trhu, neboť subjekty televizního vysílání nehodlají nést dodatečné náklady na rozšíření pokrytí nad rámec svých zákonných povinností. Satelitní platformy ani domácnosti navíc neprovedly investice, které by zajistily, že všichni obyvatelé oblasti II budou moci přijímat digitální kanály prostřednictvím satelitu. Komise proto uznává, že pokud bude zajištění digitálního pokrytí záviset pouze na působení tržních sil, může nastat situace, že osobám s trvalým bydlištěm ve venkovských oblastech bude zcela upřena možnost přijímat signál na otevřených kanálech digitálního televizního vysílání, a veřejný zásah v podobě finanční podpory jednotlivců tudíž může být užitečný.

Technologická neutralita, vhodnost a přiměřenost opatření

| (153) | Pro případy přechodu na digitální technologii platí zásada technologické neutrality, stanovená v mnoha rozhodnutích Komise (83) a potvrzená Tribunálem i Soudním dvorem (84). |
| --- | --- |

(153)

Pro případy přechodu na digitální technologii platí zásada technologické neutrality, stanovená v mnoha rozhodnutích Komise (83) a potvrzená Tribunálem i Soudním dvorem (84).

| (154) | Výběr technologie musí být obecně prováděn prostřednictvím technologicky neutrálního výběrového řízení, jak tomu bylo v jiných členských státech (85). Pokud takovéto výběrové řízení nebylo uspořádáno, konkrétní technologie by mohla být zvolena, pokud by byla odůvodněna závěry předběžné studie, z nichž by vyplývalo, že z hlediska kvality a nákladů bylo možné zvolit pouze jediné technologické řešení (86). Důkazní břemeno náleží členskému státu, který je povinen prokázat, že takováto studie je dostatečně spolehlivá a že byla realizována s nejvyšší možnou mírou nezávislosti (87). |
| --- | --- |

(154)

Výběr technologie musí být obecně prováděn prostřednictvím technologicky neutrálního výběrového řízení, jak tomu bylo v jiných členských státech (85). Pokud takovéto výběrové řízení nebylo uspořádáno, konkrétní technologie by mohla být zvolena, pokud by byla odůvodněna závěry předběžné studie, z nichž by vyplývalo, že z hlediska kvality a nákladů bylo možné zvolit pouze jediné technologické řešení (86). Důkazní břemeno náleží členskému státu, který je povinen prokázat, že takováto studie je dostatečně spolehlivá a že byla realizována s nejvyšší možnou mírou nezávislosti (87).

| (155) | Jak bylo uvedeno v oddíle 2.2, převážná většina výběrových řízení nebyla z hlediska technologií neutrální, protože buď explicitně, tedy určením předmětu výběrového řízení, nebo implicitně, tedy popisem technických specifikací, odkazují na technologii pozemního vysílání a na DTT. Takovéto požadavky mohli splnit pouze provozovatelé DTT (kteří se také jako jediní zúčastnili uvedených výběrových řízení). Španělské orgány tvrdí, že odkazy na DTT ve výběrových řízeních či specifikace týkající se zařízení a vysílacích středisek DTT neznamenají, že využití těchto středisek je pro uchazeče povinné. Uvedené odkazy však nemohou být důvodně vykládány takovým způsobem, jaký navrhují španělské orgány. Ať je tomu jakkoliv, i kdyby byl tento výklad správný, tento formální argument je zcela v rozporu s tržní realitou. Účast ve výběrových řízeních znamená pro uchazeče vynaložení značných prostředků i nákladů. Vzhledem k tomu, že v oblasti II proběhlo několik stovek výběrových řízení, náklady se znásobily a představovaly značnou překážku pro vstup jakýchkoliv uchazečů, kteří by měli v úmyslu zajistit pokrytí pro celou oblast II. Řada zásahů, jimiž španělská vláda podpořila technologii DTT, jak je vysvětleno v bodech 88 a 89, spolu s výslovnými odkazy na DTT ve výběrových řízeních a nutností zúčastnit se stovek různých výběrových řízení, to vše představuje pro ostatní provozovatele platforem jasný signál, že z obchodního hlediska není k účasti ve výběrových řízeních žádný důvod. Závěrem tedy je, že v převážné většině případů zabránily tyto odkazy provozovatelům jiných platforem v tom, aby se zapojili do soutěže (88). |
| --- | --- |

(155)

Jak bylo uvedeno v oddíle 2.2, převážná většina výběrových řízení nebyla z hlediska technologií neutrální, protože buď explicitně, tedy určením předmětu výběrového řízení, nebo implicitně, tedy popisem technických specifikací, odkazují na technologii pozemního vysílání a na DTT. Takovéto požadavky mohli splnit pouze provozovatelé DTT (kteří se také jako jediní zúčastnili uvedených výběrových řízení). Španělské orgány tvrdí, že odkazy na DTT ve výběrových řízeních či specifikace týkající se zařízení a vysílacích středisek DTT neznamenají, že využití těchto středisek je pro uchazeče povinné. Uvedené odkazy však nemohou být důvodně vykládány takovým způsobem, jaký navrhují španělské orgány. Ať je tomu jakkoliv, i kdyby byl tento výklad správný, tento formální argument je zcela v rozporu s tržní realitou. Účast ve výběrových řízeních znamená pro uchazeče vynaložení značných prostředků i nákladů. Vzhledem k tomu, že v oblasti II proběhlo několik stovek výběrových řízení, náklady se znásobily a představovaly značnou překážku pro vstup jakýchkoliv uchazečů, kteří by měli v úmyslu zajistit pokrytí pro celou oblast II. Řada zásahů, jimiž španělská vláda podpořila technologii DTT, jak je vysvětleno v bodech 88 a 89, spolu s výslovnými odkazy na DTT ve výběrových řízeních a nutností zúčastnit se stovek různých výběrových řízení, to vše představuje pro ostatní provozovatele platforem jasný signál, že z obchodního hlediska není k účasti ve výběrových řízeních žádný důvod. Závěrem tedy je, že v převážné většině případů zabránily tyto odkazy provozovatelům jiných platforem v tom, aby se zapojili do soutěže (88).

| (156) | Předběžná studie předložená španělskými orgány, kterou se zabývá bod odůvodnění 52, dostatečně neprokázala, proč by měla mít platforma pozemního vysílání přednost před satelitní platformou. Z této studie naopak vyplývá, že konkrétní technologické řešení, jímž má být provedeno rozšíření pokrytí, musí být zvoleno pro každou oblast zvlášť s přihlédnutím k jejím topografickým a demografickým charakteristikám. Z tohoto závěru spíše vyplývá, že má-li být určeno, která z platforem je nejvhodnější, je zapotřebí uspořádat technologicky neutrální výběrové řízení. |
| --- | --- |

(156)

Předběžná studie předložená španělskými orgány, kterou se zabývá bod odůvodnění 52, dostatečně neprokázala, proč by měla mít platforma pozemního vysílání přednost před satelitní platformou. Z této studie naopak vyplývá, že konkrétní technologické řešení, jímž má být provedeno rozšíření pokrytí, musí být zvoleno pro každou oblast zvlášť s přihlédnutím k jejím topografickým a demografickým charakteristikám. Z tohoto závěru spíše vyplývá, že má-li být určeno, která z platforem je nejvhodnější, je zapotřebí uspořádat technologicky neutrální výběrové řízení.

| (157) | V průběhu řízení předložily některé autonomní oblasti interní výpočty, v nichž porovnávaly náklady na využití obou technologií pro účely rozšíření pokrytí. Avšak nehledě na skutečnost, že nebylo jasně určeno datum provedení těchto výpočtů, žádný z nich nebyl natolik podrobný a spolehlivý, aby odůvodnil volbu technologie pozemního vysílání pro účely rozšíření pokrytí. A co více, žádný z těchto výpočtů nebyl proveden nezávislým odborníkem. |
| --- | --- |

(157)

V průběhu řízení předložily některé autonomní oblasti interní výpočty, v nichž porovnávaly náklady na využití obou technologií pro účely rozšíření pokrytí. Avšak nehledě na skutečnost, že nebylo jasně určeno datum provedení těchto výpočtů, žádný z nich nebyl natolik podrobný a spolehlivý, aby odůvodnil volbu technologie pozemního vysílání pro účely rozšíření pokrytí. A co více, žádný z těchto výpočtů nebyl proveden nezávislým odborníkem.

| (158) | Co se týče obou nákladových studií, které předložila společnost Abertis, je třeba poukázat na skutečnost, že byly vyhotoveny v roce 2010, tedy značnou dobu po provedení zkoumaných opatření. Bez ohledu na to, zda mohou být tyto studie považovány za dostatečně nezávislé a spolehlivé, nemohou odůvodnit skutečnost, že španělská vláda nepřistoupila k uspořádání technologicky neutrálního výběrového řízení, neboť byly provedeny až po přijetí napadených opatření. Závěry těchto studií ostatně vyvracejí odhady nákladů předložené společností Astra, které prokazují, že nejvýnosnější je technologie satelitního vysílání. |
| --- | --- |

(158)

Co se týče obou nákladových studií, které předložila společnost Abertis, je třeba poukázat na skutečnost, že byly vyhotoveny v roce 2010, tedy značnou dobu po provedení zkoumaných opatření. Bez ohledu na to, zda mohou být tyto studie považovány za dostatečně nezávislé a spolehlivé, nemohou odůvodnit skutečnost, že španělská vláda nepřistoupila k uspořádání technologicky neutrálního výběrového řízení, neboť byly provedeny až po přijetí napadených opatření. Závěry těchto studií ostatně vyvracejí odhady nákladů předložené společností Astra, které prokazují, že nejvýnosnější je technologie satelitního vysílání.

| (159) | Opatření, které je předmětem tohoto řízení, tedy nelze považovat za vhodné. |
| --- | --- |

(159)

Opatření, které je předmětem tohoto řízení, tedy nelze považovat za vhodné.

| (160) | Skutečnost, že některé z domácností v oblasti II přijímají otevřené kanály prostřednictvím satelitního vysílání (89), svědčí o tom, že technologie pozemního vysílání nemusí představovat za všech okolností nejúčinnější a nejvhodnější platformu. Uvádí se rovněž, že technologie satelitního vysílání je užívána i v některých jiných členských státech (90). |
| --- | --- |

(160)

Skutečnost, že některé z domácností v oblasti II přijímají otevřené kanály prostřednictvím satelitního vysílání (89), svědčí o tom, že technologie pozemního vysílání nemusí představovat za všech okolností nejúčinnější a nejvhodnější platformu. Uvádí se rovněž, že technologie satelitního vysílání je užívána i v některých jiných členských státech (90).

| (161) | Ostatně i skutečnost, že se Astra zúčastnila technologicky neutrálního výběrového řízení na rozšíření pokrytí digitálním televizním vysíláním v Kantábrii a že vyhrála, poukazuje přinejmenším na to, že tuto službu může poskytovat i satelitní platforma (91). |
| --- | --- |

(161)

Ostatně i skutečnost, že se Astra zúčastnila technologicky neutrálního výběrového řízení na rozšíření pokrytí digitálním televizním vysíláním v Kantábrii a že vyhrála, poukazuje přinejmenším na to, že tuto službu může poskytovat i satelitní platforma (91).

| (162) | Je nadále sporné, zda bylo dané opatření vhodné. Přestože dne 3. dubna 2010 byl ve Španělsku dokončen přechod od analogového televizního vysílání na DTT v kmitočtovém pásmu 800 MHz, v roce 2011 bylo rozhodnuto o tom, že kmitočtové pásmo 800 MHz bude poskytnuto k dražbě. Vysílání musí být proto do 1. ledna 2014 přemístěno na jiné kanály vysílané v kmitočtovém pásmu nižším než 790 MHz. To však s sebou nese nutnost dodatečných nákladů, a proto Španělsko oznámilo dne 5. listopadu 2011 přijetí dvou opatření pro domácnosti a subjekty televizního vysílání s rozpočtem mezi 600 a 800 miliony EUR v oblasti I (pro oblast II nebylo zatím žádné opatření oznámeno) (92). Tyto náklady by nevznikly, pokud by byly zvoleny jiné platformy (internetové, kabelové nebo satelitní televizní vysílání). |
| --- | --- |

(162)

Je nadále sporné, zda bylo dané opatření vhodné. Přestože dne 3. dubna 2010 byl ve Španělsku dokončen přechod od analogového televizního vysílání na DTT v kmitočtovém pásmu 800 MHz, v roce 2011 bylo rozhodnuto o tom, že kmitočtové pásmo 800 MHz bude poskytnuto k dražbě. Vysílání musí být proto do 1. ledna 2014 přemístěno na jiné kanály vysílané v kmitočtovém pásmu nižším než 790 MHz. To však s sebou nese nutnost dodatečných nákladů, a proto Španělsko oznámilo dne 5. listopadu 2011 přijetí dvou opatření pro domácnosti a subjekty televizního vysílání s rozpočtem mezi 600 a 800 miliony EUR v oblasti I (pro oblast II nebylo zatím žádné opatření oznámeno) (92). Tyto náklady by nevznikly, pokud by byly zvoleny jiné platformy (internetové, kabelové nebo satelitní televizní vysílání).

| (163) | Navíc bylo uvedeno, že 4G mobilní frekvence LTE ruší signály DTT, takže domácnosti jsou nuceny pořizovat nákladné filtry, aby chránily svůj signál DTT před vlnami LTE (93). Nelze vyloučit ani to, že interference tohoto typu se stanou obecnějším problémem, který může v budoucnu oslabit význam pozemního televizního vysílání, zejména pokud dojde k posilování a rozšiřování sítí NGA (sítě nové generace). |
| --- | --- |

(163)

Navíc bylo uvedeno, že 4G mobilní frekvence LTE ruší signály DTT, takže domácnosti jsou nuceny pořizovat nákladné filtry, aby chránily svůj signál DTT před vlnami LTE (93). Nelze vyloučit ani to, že interference tohoto typu se stanou obecnějším problémem, který může v budoucnu oslabit význam pozemního televizního vysílání, zejména pokud dojde k posilování a rozšiřování sítí NGA (sítě nové generace).

| (164) | Španělské orgány předložily další dva argumenty, jimiž vysvětlují, proč by měl být satelitní přenos dražší než DTT. Zaprvé, ve smlouvách, které tyto orgány uzavřely s určitými poskytovateli, jsou ve vztahu k subjektům televizního vysílání stanovena určitá územní omezení. Zajištění tohoto podmíněného přístupu by bylo při využití satelitní technologie nákladnější. Zadruhé uvádějí, že satelitní technologie nebyla vybavena zařízením k vysílání velkého počtu regionálních kanálů. Tyto argumenty nebyly prokázány a jsou v rozporu se skutečností, že smlouva uzavřená mezi společností Astra a Kantábrií zahrnovala profesionální systém podmíněného přístupu. Z výpočtů nákladů, které předložila Astra, navíc vyplývá, že satelitní technologie by byla levnější dokonce i v případě, že by musely být uzavřeny jednotlivé smlouvy pro každý ze španělských regionů zvlášť. Pokud jde o regionální televizní vysílání, Astra tvrdí, že počet 1 380 kanálů, který předkládá španělská vláda, je velmi nadnesený (94). Z jejích vlastních výpočtů opět vyplývá, že využití satelitní technologie by bylo levnější, i kdyby zahrnovalo regionální a místní kanály. |
| --- | --- |

(164)

Španělské orgány předložily další dva argumenty, jimiž vysvětlují, proč by měl být satelitní přenos dražší než DTT. Zaprvé, ve smlouvách, které tyto orgány uzavřely s určitými poskytovateli, jsou ve vztahu k subjektům televizního vysílání stanovena určitá územní omezení. Zajištění tohoto podmíněného přístupu by bylo při využití satelitní technologie nákladnější. Zadruhé uvádějí, že satelitní technologie nebyla vybavena zařízením k vysílání velkého počtu regionálních kanálů. Tyto argumenty nebyly prokázány a jsou v rozporu se skutečností, že smlouva uzavřená mezi společností Astra a Kantábrií zahrnovala profesionální systém podmíněného přístupu. Z výpočtů nákladů, které předložila Astra, navíc vyplývá, že satelitní technologie by byla levnější dokonce i v případě, že by musely být uzavřeny jednotlivé smlouvy pro každý ze španělských regionů zvlášť. Pokud jde o regionální televizní vysílání, Astra tvrdí, že počet 1 380 kanálů, který předkládá španělská vláda, je velmi nadnesený (94). Z jejích vlastních výpočtů opět vyplývá, že využití satelitní technologie by bylo levnější, i kdyby zahrnovalo regionální a místní kanály.

| (165) | Bylo rovněž prokázáno, že regionální vlády si byly vědomy toho, že kromě rozšíření platformy pozemního vysílání existují i jiné technologické možnosti. Během řízení se zjistilo, že před zahájením procesu bylo uspořádáno několik schůzek mezi některými regiony a zástupci společnosti Astra. Na těchto schůzkách jim Astra předložila nabídku satelitního řešení, které však regionální vlády dále nevěnovaly pozornost. |
| --- | --- |

(165)

Bylo rovněž prokázáno, že regionální vlády si byly vědomy toho, že kromě rozšíření platformy pozemního vysílání existují i jiné technologické možnosti. Během řízení se zjistilo, že před zahájením procesu bylo uspořádáno několik schůzek mezi některými regiony a zástupci společnosti Astra. Na těchto schůzkách jim Astra předložila nabídku satelitního řešení, které však regionální vlády dále nevěnovaly pozornost.

| (166) | Co se týče přiměřenosti, španělská vláda měla v okamžiku, kdy připravovala opatření pro oblast II, provést porovnání nákladů (nebo výběrové řízení) na celostátní úrovni. Vzhledem k tomu, že hlavní náklady na satelitní síť souvisí s kapacitou satelitu, pracuje tato platforma s výraznými úsporami z rozsahu (95). Z jednání, která vedla Astra s regionálními vládami, vyplývá, že tento podnik nabídl možnost značných slev pro případ, že by byla uzavřena společná smlouva pro několik regionů. Pokud by tedy bylo uspořádáno jedno výběrové řízení na celostátní úrovni, bylo by namístě očekávat další slevy. Vzhledem k přijetí decentralizovaných a neharmonizovaných opatření, někdy dokonce na úrovni obcí, se však tato technologie, která by mohla poskytnout takovéto úspory z rozsahu, naopak ocitla v dosti nevýhodném postavení. Důsledkem bylo zvýšení celkové částky státní podpory, která byla nezbytná pro poskytování služeb digitálního televizního vysílání do domácností v oblasti II. Je sice pravdou, že španělské orgány mají pravomoc rozhodnout o tom, jakým způsobem budou organizovat svou správu, avšak ve chvíli, kdy poskytly finanční prostředky ze zdrojů ústřední vlády, nemusely trvat na využití DTT, ale mohly namísto toho alespoň motivovat autonomní oblasti k tomu, aby ve svých výběrových řízeních zohlednily možné účinky snižování nákladů, jež mohly poskytovat některé platformy. |
| --- | --- |

(166)

Co se týče přiměřenosti, španělská vláda měla v okamžiku, kdy připravovala opatření pro oblast II, provést porovnání nákladů (nebo výběrové řízení) na celostátní úrovni. Vzhledem k tomu, že hlavní náklady na satelitní síť souvisí s kapacitou satelitu, pracuje tato platforma s výraznými úsporami z rozsahu (95). Z jednání, která vedla Astra s regionálními vládami, vyplývá, že tento podnik nabídl možnost značných slev pro případ, že by byla uzavřena společná smlouva pro několik regionů. Pokud by tedy bylo uspořádáno jedno výběrové řízení na celostátní úrovni, bylo by namístě očekávat další slevy. Vzhledem k přijetí decentralizovaných a neharmonizovaných opatření, někdy dokonce na úrovni obcí, se však tato technologie, která by mohla poskytnout takovéto úspory z rozsahu, naopak ocitla v dosti nevýhodném postavení. Důsledkem bylo zvýšení celkové částky státní podpory, která byla nezbytná pro poskytování služeb digitálního televizního vysílání do domácností v oblasti II. Je sice pravdou, že španělské orgány mají pravomoc rozhodnout o tom, jakým způsobem budou organizovat svou správu, avšak ve chvíli, kdy poskytly finanční prostředky ze zdrojů ústřední vlády, nemusely trvat na využití DTT, ale mohly namísto toho alespoň motivovat autonomní oblasti k tomu, aby ve svých výběrových řízeních zohlednily možné účinky snižování nákladů, jež mohly poskytovat některé platformy.

| (167) | Komise se tedy domnívá, že zkoumané opatření nesplňuje zásadu technologické neutrality. Jak již bylo vysvětleno výše, dané opatření není přiměřené a nepředstavuje vhodný nástroj, jak obyvatelům oblasti II zajistit pokrytí otevřenými kanály. |
| --- | --- |

(167)

Komise se tedy domnívá, že zkoumané opatření nesplňuje zásadu technologické neutrality. Jak již bylo vysvětleno výše, dané opatření není přiměřené a nepředstavuje vhodný nástroj, jak obyvatelům oblasti II zajistit pokrytí otevřenými kanály.

Provozování a údržba sítí

| (168) | Pokud jde o finanční prostředky, které jsou v současné době poskytovány na provozování a údržbu podporovaných sítí, tyto prostředky doplňují státní podporu určenou na zavádění sítí, a proto toto financování nelze považovat za technologicky neutrální. Jeho účelem je zachování středisek, jež vysílají signál prostřednictvím platformy pozemního vysílání. Z tohoto důvodu je i výše uvedená podpora neslučitelná. |
| --- | --- |

(168)

Pokud jde o finanční prostředky, které jsou v současné době poskytovány na provozování a údržbu podporovaných sítí, tyto prostředky doplňují státní podporu určenou na zavádění sítí, a proto toto financování nelze považovat za technologicky neutrální. Jeho účelem je zachování středisek, jež vysílají signál prostřednictvím platformy pozemního vysílání. Z tohoto důvodu je i výše uvedená podpora neslučitelná.

| (169) | Veškeré budoucí státní podpory určené na údržbu a provozování sítě musí být oznámeny a musí dodržovat zásadu technologické neutrality. |
| --- | --- |

(169)

Veškeré budoucí státní podpory určené na údržbu a provozování sítě musí být oznámeny a musí dodržovat zásadu technologické neutrality.

5.3.3.3.   Zamezení zbytečnému narušování hospodářské soutěže

| (170) | Přestože by daný veřejný zásah mohl být odůvodněn vzhledem k existenci určitých selhání trhu a možných problémů týkajících se soudržnosti, způsob, jakým bylo toto opatření připraveno, zbytečně narušuje hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(170)

Přestože by daný veřejný zásah mohl být odůvodněn vzhledem k existenci určitých selhání trhu a možných problémů týkajících se soudržnosti, způsob, jakým bylo toto opatření připraveno, zbytečně narušuje hospodářskou soutěž.

Závěr ohledně čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU

| (171) | Závěrem je, že zkoumané opatření, včetně trvající podpory, nepředstavuje vhodný nástroj, který by byl nezbytný a přiměřený ve vztahu k nápravě zjištěného selhání trhu. |
| --- | --- |

(171)

Závěrem je, že zkoumané opatření, včetně trvající podpory, nepředstavuje vhodný nástroj, který by byl nezbytný a přiměřený ve vztahu k nápravě zjištěného selhání trhu.

5.3.4.   Ustanovení čl. 106 odst. 2 SFEU

| (172) | Výjimku stanovenou v čl. 106 odst. 2, kterou lze uplatnit na státní vyrovnávací platby za náklady na poskytování veřejné služby, není možné uplatnit v tomto případě ani obecně, ani v případě Baskicka. Komise zastává názor, že vnitrostátní (nebo regionální) orgány musí jasně definovat SOHZ a pověřit jejím poskytováním určitý podnik. Jak již bylo uvedeno v bodech odůvodnění 119 až 122, má se za to, že ani Španělsko, ani baskické orgány nedefinovaly provozování platformy pozemního vysílání jednoznačně jako veřejnou službu. |
| --- | --- |

(172)

Výjimku stanovenou v čl. 106 odst. 2, kterou lze uplatnit na státní vyrovnávací platby za náklady na poskytování veřejné služby, není možné uplatnit v tomto případě ani obecně, ani v případě Baskicka. Komise zastává názor, že vnitrostátní (nebo regionální) orgány musí jasně definovat SOHZ a pověřit jejím poskytováním určitý podnik. Jak již bylo uvedeno v bodech odůvodnění 119 až 122, má se za to, že ani Španělsko, ani baskické orgány nedefinovaly provozování platformy pozemního vysílání jednoznačně jako veřejnou službu.

5.3.5.   Existující podpora

| (173) | Abertis připomíná, že zavádění sítě pozemního televizního vysílání v oblasti II financovaly téměř v plném rozsahu španělské regiony z veřejných zdrojů, a to na základě právních předpisů přijímaných od roku 1982, tedy ještě před rokem 1986, kdy Španělsko přistoupilo k Evropskému hospodářskému společenství. Podle názoru Abertis se tedy lze domnívat, že je tento režim součástí trvajícího veřejného financování určeného na provozování místních pozemních sítí, takže může být považován za existující podporu. |
| --- | --- |

(173)

Abertis připomíná, že zavádění sítě pozemního televizního vysílání v oblasti II financovaly téměř v plném rozsahu španělské regiony z veřejných zdrojů, a to na základě právních předpisů přijímaných od roku 1982, tedy ještě před rokem 1986, kdy Španělsko přistoupilo k Evropskému hospodářskému společenství. Podle názoru Abertis se tedy lze domnívat, že je tento režim součástí trvajícího veřejného financování určeného na provozování místních pozemních sítí, takže může být považován za existující podporu.

| (174) | Přestože rozšíření pozemní sítě nepochybně začalo být financováno na začátku 80. let, v té době ještě nepůsobily na trhu soukromé subjekty televizního vysílání. Rozšířená infrastruktura proto sloužila výhradně potřebám veřejného subjektu televizního vysílání, který měl v každém případě povinnost zajistit svůj signál většině obyvatelstva. V té době bylo navíc pozemní televizní vysílání jedinou platformou ve Španělsku, z níž mohl být vysílán televizní signál. Rozšíření jediné stávající sítě tedy nenarušilo hospodářskou soutěž s jinými platformami. |
| --- | --- |

(174)

Přestože rozšíření pozemní sítě nepochybně začalo být financováno na začátku 80. let, v té době ještě nepůsobily na trhu soukromé subjekty televizního vysílání. Rozšířená infrastruktura proto sloužila výhradně potřebám veřejného subjektu televizního vysílání, který měl v každém případě povinnost zajistit svůj signál většině obyvatelstva. V té době bylo navíc pozemní televizní vysílání jedinou platformou ve Španělsku, z níž mohl být vysílán televizní signál. Rozšíření jediné stávající sítě tedy nenarušilo hospodářskou soutěž s jinými platformami.

| (175) | Od té doby došlo k dalšímu rozvoji právních předpisů i technologie, což vedlo ke vzniku nových platforem televizního vysílání a vstupu nových hospodářských subjektů, zejména soukromých subjektů televizního vysílání, na trh. Vzhledem k tomu, že došlo k zásadním změnám, pokud jde o příjemce i obecné okolnosti poskytování finančních prostředků z veřejných zdrojů, nelze se domnívat, že zkoumané opatření představovalo změnu formální či administrativní povahy; jednalo se spíše o změnu samotné podstaty původního režimu, a opatření musí být proto považováno za zcela nový režim podpor (96). V každém případě platí, že přechod od analogového televizního vysílání na vysílání digitální bylo možné uskutečnit pouze díky nejnovějšímu vývoji technologií a jde tedy o nový fenomén. Španělské orgány měly proto tuto novou podporu oznámit. |
| --- | --- |

(175)

Od té doby došlo k dalšímu rozvoji právních předpisů i technologie, což vedlo ke vzniku nových platforem televizního vysílání a vstupu nových hospodářských subjektů, zejména soukromých subjektů televizního vysílání, na trh. Vzhledem k tomu, že došlo k zásadním změnám, pokud jde o příjemce i obecné okolnosti poskytování finančních prostředků z veřejných zdrojů, nelze se domnívat, že zkoumané opatření představovalo změnu formální či administrativní povahy; jednalo se spíše o změnu samotné podstaty původního režimu, a opatření musí být proto považováno za zcela nový režim podpor (96). V každém případě platí, že přechod od analogového televizního vysílání na vysílání digitální bylo možné uskutečnit pouze díky nejnovějšímu vývoji technologií a jde tedy o nový fenomén. Španělské orgány měly proto tuto novou podporu oznámit.

5.4.   ZÁVĚR

| (176) | Má se za to, že finanční prostředky, které poskytlo Španělsko (včetně podpory, kterou poskytly španělské autonomní oblasti a sdružení obcí) provozovatelům sítí pozemního vysílání pro účely zlepšení a digitalizace jejich sítě s cílem poskytovat otevřené televizní kanály v oblasti II, představují podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Tato podpora není slučitelná se společným trhem, neboť nesplňuje kritérium technologické neutrality. Podpora navíc nebyla ani oznámena (97) Komisi, jak požaduje čl. 108 odst. 3 SFEU, a byla poskytnuta protiprávně bez souhlasu Komise. Kvůli všem těmto důvodům ji provozovatelé sítí pozemního vysílání musí vrátit. |
| --- | --- |

(176)

Má se za to, že finanční prostředky, které poskytlo Španělsko (včetně podpory, kterou poskytly španělské autonomní oblasti a sdružení obcí) provozovatelům sítí pozemního vysílání pro účely zlepšení a digitalizace jejich sítě s cílem poskytovat otevřené televizní kanály v oblasti II, představují podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Tato podpora není slučitelná se společným trhem, neboť nesplňuje kritérium technologické neutrality. Podpora navíc nebyla ani oznámena (97) Komisi, jak požaduje čl. 108 odst. 3 SFEU, a byla poskytnuta protiprávně bez souhlasu Komise. Kvůli všem těmto důvodům ji provozovatelé sítí pozemního vysílání musí vrátit.

| (177) | Kromě toho Komise zastává názor, že za neslučitelnou musí být považována také trvající podpora na provozování a údržbu digitalizované sítě, která byla poskytnuta mimo výběrová řízení nebo na základě výběrových řízení, která nebyla z hlediska technologií neutrální. Ani tato podpora nebyla Komisi oznámena, jak požaduje čl. 108 odst. 3 SFEU, a byla poskytnuta protiprávně bez souhlasu Komise. |
| --- | --- |

(177)

Kromě toho Komise zastává názor, že za neslučitelnou musí být považována také trvající podpora na provozování a údržbu digitalizované sítě, která byla poskytnuta mimo výběrová řízení nebo na základě výběrových řízení, která nebyla z hlediska technologií neutrální. Ani tato podpora nebyla Komisi oznámena, jak požaduje čl. 108 odst. 3 SFEU, a byla poskytnuta protiprávně bez souhlasu Komise.

| (178) | Veškeré budoucí státní podpory určené na údržbu a provozování sítě musí být oznámeny a musí dodržovat zásadu technologické neutrality. |
| --- | --- |

(178)

Veškeré budoucí státní podpory určené na údržbu a provozování sítě musí být oznámeny a musí dodržovat zásadu technologické neutrality.

6.   VRÁCENÍ

6.1.   NUTNOST ZRUŠENÍ PODPORY

| (179) | Podle SFEU a ustálené judikatury Soudního dvora je Komise poté, co se zjistí, že podpora není slučitelná s vnitřním trhem, oprávněna rozhodnout, zda dotyčný stát takovou podporu zruší nebo upraví (98). Soudní dvůr také opakovaně prohlásil, že povinnost členského státu zrušit podporu, kterou Komise prohlásila za neslučitelnou s vnitřním trhem, slouží k obnovení dřívějšího stavu (99). V tomto ohledu Soudní dvůr rozhodl, že je tohoto cíle dosaženo, jakmile příjemce vrátí protiprávní podporu, čímž ztrácí výhodu, kterou měl na trhu oproti svým konkurentům, a obnoví se stav před poskytnutím podpory (100). |
| --- | --- |

(179)

Podle SFEU a ustálené judikatury Soudního dvora je Komise poté, co se zjistí, že podpora není slučitelná s vnitřním trhem, oprávněna rozhodnout, zda dotyčný stát takovou podporu zruší nebo upraví (98). Soudní dvůr také opakovaně prohlásil, že povinnost členského státu zrušit podporu, kterou Komise prohlásila za neslučitelnou s vnitřním trhem, slouží k obnovení dřívějšího stavu (99). V tomto ohledu Soudní dvůr rozhodl, že je tohoto cíle dosaženo, jakmile příjemce vrátí protiprávní podporu, čímž ztrácí výhodu, kterou měl na trhu oproti svým konkurentům, a obnoví se stav před poskytnutím podpory (100).

| (180) | V souladu s touto judikaturou se v článku 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (101) stanoví toto: „Je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil.“ |
| --- | --- |

(180)

V souladu s touto judikaturou se v článku 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (101) stanoví toto: „Je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil.“

| (181) | Proto vzhledem ke skutečnosti, že finanční prostředky určené na zlepšení a digitalizaci platformy pozemního vysílání a na její následnou údržbu a provozování, které byly ve Španělsku poskytnuty počínaje lety 2008–2009, představují protiprávní a neslučitelnou podporu, je nutné trvat na tom, aby Španělsko vymáhalo navrácení této neslučitelné podpory s cílem obnovit stav, který existoval na trhu před jejím poskytnutím. |
| --- | --- |

(181)

Proto vzhledem ke skutečnosti, že finanční prostředky určené na zlepšení a digitalizaci platformy pozemního vysílání a na její následnou údržbu a provozování, které byly ve Španělsku poskytnuty počínaje lety 2008–2009, představují protiprávní a neslučitelnou podporu, je nutné trvat na tom, aby Španělsko vymáhalo navrácení této neslučitelné podpory s cílem obnovit stav, který existoval na trhu před jejím poskytnutím.

6.2.   PŘÍJEMCI STÁTNÍ PODPORY A VYČÍSLENÍ PODPORY

| (182) | Přímými příjemci podpory jsou provozovatelé platformy, kteří přímo získali finanční prostředky na zlepšení a rozšíření svých sítí a/nebo na jejich provozování a údržbu. Pokud byla podpora poskytnuta veřejným podnikům, které následně uspořádaly výběrová řízení na rozšíření pokrytí, má se za to, že vybraný provozovatel platformy je nepřímým příjemcem. Protiprávní a neslučitelná podpora musí být vymáhána od provozovatelů platformy bez ohledu na to, zda byli jejími přímými či nepřímými příjemci. |
| --- | --- |

(182)

Přímými příjemci podpory jsou provozovatelé platformy, kteří přímo získali finanční prostředky na zlepšení a rozšíření svých sítí a/nebo na jejich provozování a údržbu. Pokud byla podpora poskytnuta veřejným podnikům, které následně uspořádaly výběrová řízení na rozšíření pokrytí, má se za to, že vybraný provozovatel platformy je nepřímým příjemcem. Protiprávní a neslučitelná podpora musí být vymáhána od provozovatelů platformy bez ohledu na to, zda byli jejími přímými či nepřímými příjemci.

6.2.1.   Klasifikace výběrových řízení

| (183) | V případech, kdy byla protiprávní podpora poskytnuta prostřednictvím výběrových řízení na rozšíření pokrytí, která nebyla z hlediska technologií neutrální, musí členský stát tato výběrová řízení zařadit do kategorie dodávek telekomunikačního zařízení nebo do kategorie rozšíření pokrytí, v souladu s níže uvedenými podmínkami. |
| --- | --- |

(183)

V případech, kdy byla protiprávní podpora poskytnuta prostřednictvím výběrových řízení na rozšíření pokrytí, která nebyla z hlediska technologií neutrální, musí členský stát tato výběrová řízení zařadit do kategorie dodávek telekomunikačního zařízení nebo do kategorie rozšíření pokrytí, v souladu s níže uvedenými podmínkami.

| (184) | V rámci výběrových řízení týkajících se rozšíření pokrytí je podnik, jemuž byla zadána zakázka, pověřen úkolem zajistit (a dokonce i vybudovat) funkční síť DTT. Mezi činnosti, které je nutné vykonat pro splnění tohoto cíle, patří navržení sítě včetně inženýrských prací, přenos signálu, zavedení sítě a zajištění nezbytného zařízení. |
| --- | --- |

(184)

V rámci výběrových řízení týkajících se rozšíření pokrytí je podnik, jemuž byla zadána zakázka, pověřen úkolem zajistit (a dokonce i vybudovat) funkční síť DTT. Mezi činnosti, které je nutné vykonat pro splnění tohoto cíle, patří navržení sítě včetně inženýrských prací, přenos signálu, zavedení sítě a zajištění nezbytného zařízení.

| (185) | V rámci výběrových řízení týkajících se dodávek telekomunikačních zařízení je podnik, jemuž byla zadána zakázka, pověřen zajištěním zařízení nezbytného pro zlepšení sítě. Mezi činnosti, které je nutné vykonat pro splnění tohoto cíle, patří dodání a instalace zařízení, jeho uvedení do provozu a zajištění školení zaměstnanců. V případě těchto výběrových řízení na dodávky zařízení není požadováno navrácení podpory. |
| --- | --- |

(185)

V rámci výběrových řízení týkajících se dodávek telekomunikačních zařízení je podnik, jemuž byla zadána zakázka, pověřen zajištěním zařízení nezbytného pro zlepšení sítě. Mezi činnosti, které je nutné vykonat pro splnění tohoto cíle, patří dodání a instalace zařízení, jeho uvedení do provozu a zajištění školení zaměstnanců. V případě těchto výběrových řízení na dodávky zařízení není požadováno navrácení podpory.

| (186) | Poté, co Španělsko provede klasifikaci výše uvedených výběrových řízení týkajících se rozšíření pokrytí, je povinno vymáhat vrácení podpory, pokud dané výběrové řízení nesplňuje dvě kumulativní podmínky: 1) výběrové řízení se týká rozšíření pokrytí digitálním televizním vysíláním (nikoliv pokrytí digitálním pozemním televizním vysíláním) a/nebo obsahuje doložku o technologické neutralitě; a 2) technické specifikace daného výběrového řízení připouští jiné než pozemní technologie. Pokud se Španělsko domnívá, že tyto dvě podmínky splňují kromě výběrových řízení, jež považuje Komise za technologicky neutrální, ještě další výběrová řízení, poskytne Komisi dokumentaci příslušného výběrového řízení.

  Příklad

  Z výběrových řízení, která Komise přezkoumala, se za příklad výběrového řízení na rozšíření pokrytí, které není z hlediska technologií neutrální, považuje výběrové řízení uspořádané autonomní oblastí Extremadura (102). Přestože název výběrového řízení odkazuje pouze na dodávku telekomunikačního zařízení, předmětem výběrového řízení je ve skutečnosti i navržení a zavedení sítě (103). Vzhledem k obsaženým specifikacím nelze toto výběrové řízení považovat za technologicky neutrální (104), přestože obsahuje doložku, která se na první pohled jeví jako doložka o technologické neutralitě (105).
  Dalším příkladem výběrového řízení na rozšíření pokrytí, které nebylo z hlediska technologií neutrální, je výběrové řízení uspořádané veřejným podnikem AICCM v autonomní oblasti Madrid (106). V tomto případě lze jak z názvu výběrového řízení, tak z jeho obsahu vyvodit, že je určeno na rozšíření pokrytí (107) výhradně v souvislosti s platformou pozemního vysílání (108). |
| --- | --- |

(186)

Poté, co Španělsko provede klasifikaci výše uvedených výběrových řízení týkajících se rozšíření pokrytí, je povinno vymáhat vrácení podpory, pokud dané výběrové řízení nesplňuje dvě kumulativní podmínky: 1) výběrové řízení se týká rozšíření pokrytí digitálním televizním vysíláním (nikoliv pokrytí digitálním pozemním televizním vysíláním) a/nebo obsahuje doložku o technologické neutralitě; a 2) technické specifikace daného výběrového řízení připouští jiné než pozemní technologie. Pokud se Španělsko domnívá, že tyto dvě podmínky splňují kromě výběrových řízení, jež považuje Komise za technologicky neutrální, ještě další výběrová řízení, poskytne Komisi dokumentaci příslušného výběrového řízení.

Příklad

Z výběrových řízení, která Komise přezkoumala, se za příklad výběrového řízení na rozšíření pokrytí, které není z hlediska technologií neutrální, považuje výběrové řízení uspořádané autonomní oblastí Extremadura (102). Přestože název výběrového řízení odkazuje pouze na dodávku telekomunikačního zařízení, předmětem výběrového řízení je ve skutečnosti i navržení a zavedení sítě (103). Vzhledem k obsaženým specifikacím nelze toto výběrové řízení považovat za technologicky neutrální (104), přestože obsahuje doložku, která se na první pohled jeví jako doložka o technologické neutralitě (105).

Dalším příkladem výběrového řízení na rozšíření pokrytí, které nebylo z hlediska technologií neutrální, je výběrové řízení uspořádané veřejným podnikem AICCM v autonomní oblasti Madrid (106). V tomto případě lze jak z názvu výběrového řízení, tak z jeho obsahu vyvodit, že je určeno na rozšíření pokrytí (107) výhradně v souvislosti s platformou pozemního vysílání (108).

| (187) | Výběrová řízení musí být klasifikována nejen podle svého názvu, ale především podle svého obsahu, neboť pouhý název neumožňuje sám o sobě jednoznačně určit, jaký je rozsah daného výběrového řízení. |
| --- | --- |

(187)

Výběrová řízení musí být klasifikována nejen podle svého názvu, ale především podle svého obsahu, neboť pouhý název neumožňuje sám o sobě jednoznačně určit, jaký je rozsah daného výběrového řízení.

| (188) | Státní podpora, která byla poskytnuta na základě výběrových řízení na rozšíření pokrytí, která nebyla z hlediska technologií neutrální, musí být následně navrácena. |
| --- | --- |

(188)

Státní podpora, která byla poskytnuta na základě výběrových řízení na rozšíření pokrytí, která nebyla z hlediska technologií neutrální, musí být následně navrácena.

6.2.2.   Příjemci státní podpory a navrácení této podpory

| (189) | Níže jsou uvedeny jednotlivé kategorie příjemců podpory. Na základě informací, které poskytly španělské orgány, jsou v tabulkách vyjmenovány jednotlivé autonomní oblasti a přibližné kategorie podpory. Vzhledem k tomu, že Španělsko neposkytlo úplné informace o příjemcích, je povinno zařadit příjemce do výše uvedených kategorií a předložit Komisi příslušná odůvodnění. Jak již bylo uvedeno v bodě 138, celý režim je již ze své podstaty diskriminační. |
| --- | --- |

(189)

Níže jsou uvedeny jednotlivé kategorie příjemců podpory. Na základě informací, které poskytly španělské orgány, jsou v tabulkách vyjmenovány jednotlivé autonomní oblasti a přibližné kategorie podpory. Vzhledem k tomu, že Španělsko neposkytlo úplné informace o příjemcích, je povinno zařadit příjemce do výše uvedených kategorií a předložit Komisi příslušná odůvodnění. Jak již bylo uvedeno v bodě 138, celý režim je již ze své podstaty diskriminační.

| (190) | U převážné většiny výběrových řízení na rozšíření pokrytí, která Komise posuzovala, se mělo za to, že nedodržela zásadu technologické neutrality. Současně však Komise uvedla, že nelze vyloučit, že v některých výjimečných případech mohla být výběrová řízení technologicky neutrální.
  Španělské orgány jsou tedy povinny uvést a poskytnout dostatečné důkazy týkající se těch výběrových řízení, která by mohla být z hlediska technologií neutrální, a to na základě podmínek stanovených výše v bodě 186. |
| --- | --- |

(190)

U převážné většiny výběrových řízení na rozšíření pokrytí, která Komise posuzovala, se mělo za to, že nedodržela zásadu technologické neutrality. Současně však Komise uvedla, že nelze vyloučit, že v některých výjimečných případech mohla být výběrová řízení technologicky neutrální.

Španělské orgány jsou tedy povinny uvést a poskytnout dostatečné důkazy týkající se těch výběrových řízení, která by mohla být z hlediska technologií neutrální, a to na základě podmínek stanovených výše v bodě 186.

| (191) | Pokud autonomní oblasti vyhlásily výběrová řízení na rozšíření pokrytí, která nebyla z hlediska technologií neutrální, jak tomu bylo v případě autonomní oblasti Extremadura v uvedeném příkladu, podniky, jimž byla zadána zakázka, jsou přímými příjemci neoprávněné podpory, která musí být navrácena. Částka, která má být navrácena, odpovídá celkové výši finančních prostředků, které získaly podniky, jimž byla zakázka v rámci výběrových řízení na rozšíření pokrytí zadána. Z informací, které získala od Španělska, Komise vyvodila, že takováto výběrová řízení vyhlásily (přinejmenším) autonomní oblasti Andalusie, Extremadura, Murcie, La Rioja a Valencie.








  Podniky, které jsou povinny navrátit podporu | Navrácení | Poskytnutí podpory | Dotčené autonomní oblasti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Přímí příjemci

  Podnik (podniky), jemuž (jimž) byla zadána zakázka v rámci výběrových řízení na rozšíření pokrytí, která vyhlásily autonomní oblasti a která nebyla z hlediska technologií neutrální | Celková částka získaná v rámci výběrových řízení na rozšíření pokrytí, která nebyla z hlediska technologií neutrální | Převod finančních prostředků příjemci vybranému ve výběrových řízeních | — | Andalusie |

(191)

Pokud autonomní oblasti vyhlásily výběrová řízení na rozšíření pokrytí, která nebyla z hlediska technologií neutrální, jak tomu bylo v případě autonomní oblasti Extremadura v uvedeném příkladu, podniky, jimž byla zadána zakázka, jsou přímými příjemci neoprávněné podpory, která musí být navrácena. Částka, která má být navrácena, odpovídá celkové výši finančních prostředků, které získaly podniky, jimž byla zakázka v rámci výběrových řízení na rozšíření pokrytí zadána. Z informací, které získala od Španělska, Komise vyvodila, že takováto výběrová řízení vyhlásily (přinejmenším) autonomní oblasti Andalusie, Extremadura, Murcie, La Rioja a Valencie.

Podniky, které jsou povinny navrátit podporu

Navrácení

Poskytnutí podpory

Dotčené autonomní oblasti

Přímí příjemci

Podnik (podniky), jemuž (jimž) byla zadána zakázka v rámci výběrových řízení na rozšíření pokrytí, která vyhlásily autonomní oblasti a která nebyla z hlediska technologií neutrální

Celková částka získaná v rámci výběrových řízení na rozšíření pokrytí, která nebyla z hlediska technologií neutrální

Převod finančních prostředků příjemci vybranému ve výběrových řízeních

—

Andalusie

| — | Extremadura |
| --- | --- |

—

Extremadura

| — | Murcie |
| --- | --- |

—

Murcie

| — | La Rioja |
| --- | --- |

—

La Rioja

| — | Valencie |
| --- | --- |

—

Valencie

| (192) | V případech, v nichž byla poskytnuta protiprávní podpora na zlepšení pozemní sítě obcím, které vystupovaly jako provozovatelé sítě, jsou tyto obce přímými příjemci podpory. Částka, která má být navrácena, odpovídá celkové výši finančních prostředků, které získaly obce od státních a regionálních orgánů pro účely rozšíření pokrytí jejich sítí. Z informací, které získala od Španělska, Komise vyvodila, že se tento bod týká přinejmenším obcí v autonomních oblastech Andalusie, Kanárské ostrovy, Extremadura a Murcie (seznam není vyčerpávající).








  Podniky, které jsou povinny navrátit podporu | Navrácení | Poskytnutí podpory | Dotčené autonomní oblasti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Přímí příjemci

  Obce vystupující jako provozovatelé sítě | Celková částka získaná od orgánů pro účely rozšíření pokrytí | Převod finančních prostředků příjemci | — | Andalusie |

(192)

V případech, v nichž byla poskytnuta protiprávní podpora na zlepšení pozemní sítě obcím, které vystupovaly jako provozovatelé sítě, jsou tyto obce přímými příjemci podpory. Částka, která má být navrácena, odpovídá celkové výši finančních prostředků, které získaly obce od státních a regionálních orgánů pro účely rozšíření pokrytí jejich sítí. Z informací, které získala od Španělska, Komise vyvodila, že se tento bod týká přinejmenším obcí v autonomních oblastech Andalusie, Kanárské ostrovy, Extremadura a Murcie (seznam není vyčerpávající).

Podniky, které jsou povinny navrátit podporu

Navrácení

Poskytnutí podpory

Dotčené autonomní oblasti

Přímí příjemci

Obce vystupující jako provozovatelé sítě

Celková částka získaná od orgánů pro účely rozšíření pokrytí

Převod finančních prostředků příjemci

—

Andalusie

| — | Kanárské ostrovy |
| --- | --- |

—

Kanárské ostrovy

| — | Extremadura |
| --- | --- |

—

Extremadura

| — | Murcie |
| --- | --- |

—

Murcie

Příklad

Téměř všechna z celkem 143 výběrových řízení, která proběhla v Murcii, vyhlásily obce, přičemž získaly finanční prostředky od regionu a od ministerstva. Tato výběrová řízení spadají do výše uvedené kategorie za předpokladu, že nesplnila pravidlo de minimis.

| (193) | V případech autonomních oblastí, v nichž rozšíření pokrytí sítí provedl veřejný podnik, který působil jakožto provozovatel sítě, je tento podnik považován za přímého příjemce, na něhož se vztahuje povinnost navrácení podpory. Podle zjištění Komise spadají do této kategorie podniky Aragón Telecom, Gestión de Infraestructuras Públicas de Telecomunicaciones del Principado de Asturias, S.A., Multimedia de les Illes Balears S.A., Instituto Tecnológico de Canarias, Sociedad Regional de Cantabria I+D+I (IDICAN), Fundación Centro Tecnológico en Logística Integral de Cantabria (CTL), Promoción de Viviendas, Infraestructuras y Logística, S.A v Kastilii a Leónu (Provilsa), Redes de Telecomunicación Galegas Retegal, S.A. (Retegal), Obras Publicas y Telecomunicaciones de Navarra, S.A. (Opnatel), Itelazpi S.A., Centre de Telecomunicaciones i Tecnologies de la Informació (CTTI) v Katalánsku a Agencia de Informática y Comunicaciones de la Comunidad de Madrid (AICCM). Částka, která má být navrácena, odpovídá celkové výši finančních prostředků, které byly získány od orgánů pro účely rozšíření. |
| --- | --- |

(193)

V případech autonomních oblastí, v nichž rozšíření pokrytí sítí provedl veřejný podnik, který působil jakožto provozovatel sítě, je tento podnik považován za přímého příjemce, na něhož se vztahuje povinnost navrácení podpory. Podle zjištění Komise spadají do této kategorie podniky Aragón Telecom, Gestión de Infraestructuras Públicas de Telecomunicaciones del Principado de Asturias, S.A., Multimedia de les Illes Balears S.A., Instituto Tecnológico de Canarias, Sociedad Regional de Cantabria I+D+I (IDICAN), Fundación Centro Tecnológico en Logística Integral de Cantabria (CTL), Promoción de Viviendas, Infraestructuras y Logística, S.A v Kastilii a Leónu (Provilsa), Redes de Telecomunicación Galegas Retegal, S.A. (Retegal), Obras Publicas y Telecomunicaciones de Navarra, S.A. (Opnatel), Itelazpi S.A., Centre de Telecomunicaciones i Tecnologies de la Informació (CTTI) v Katalánsku a Agencia de Informática y Comunicaciones de la Comunidad de Madrid (AICCM). Částka, která má být navrácena, odpovídá celkové výši finančních prostředků, které byly získány od orgánů pro účely rozšíření.

| (194) | V těchto případech není nicméně vyloučeno, že určitou část rozšíření provedly samy veřejné podniky a část zadaly provozovatelům sítí prostřednictvím výběrového řízení. V tomto posledně jmenovaném případě byla protiprávní podpora převedena na podniky, které uspěly v těchto výběrových řízeních, a právě tyto podniky jsou ve skutečnosti příjemci podpory, byť pouze nepřímými. Aby se tedy zamezilo dvojímu navrácení podpory, musí být protiprávní podpora vymáhána od skutečných příjemců, to jest a) od veřejného podniku ve výši částky získané pro účely rozšíření pokrytí, od níž se odečtou finanční prostředky převedené provozovatelům sítí na základě výběrových řízení týkajících se rozšíření pokrytí, která nebyla z hlediska technologií neutrální, a b) od provozovatelů sítí ve výši částek smluvených na základě výběrového řízení uspořádaného dotčeným veřejným podnikem pro účely rozšíření pokrytí, které nebylo z hlediska technologií neutrální.








  Podniky, které jsou povinny navrátit podporu | Navrácení | Poskytnutí podpory | Dotčené autonomní oblasti/dotčené veřejné podniky/přibližná výše částky, kterou získal veřejný podnik pro účely rozšíření pokrytí |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Přímí příjemci

  Veřejný podnik | Celková částka získaná od orgánů pro účely rozšíření pokrytí (od níž se případně odečtou finanční prostředky převedené provozovatelům sítí na základě výběrových řízení týkajících se rozšíření pokrytí, která nebyla z hlediska technologií neutrální) | Okamžikem převodu finančních prostředků ze strany orgánů | — | Aragón (Aragón Telecom, 9 milionů EUR) |

(194)

V těchto případech není nicméně vyloučeno, že určitou část rozšíření provedly samy veřejné podniky a část zadaly provozovatelům sítí prostřednictvím výběrového řízení. V tomto posledně jmenovaném případě byla protiprávní podpora převedena na podniky, které uspěly v těchto výběrových řízeních, a právě tyto podniky jsou ve skutečnosti příjemci podpory, byť pouze nepřímými. Aby se tedy zamezilo dvojímu navrácení podpory, musí být protiprávní podpora vymáhána od skutečných příjemců, to jest a) od veřejného podniku ve výši částky získané pro účely rozšíření pokrytí, od níž se odečtou finanční prostředky převedené provozovatelům sítí na základě výběrových řízení týkajících se rozšíření pokrytí, která nebyla z hlediska technologií neutrální, a b) od provozovatelů sítí ve výši částek smluvených na základě výběrového řízení uspořádaného dotčeným veřejným podnikem pro účely rozšíření pokrytí, které nebylo z hlediska technologií neutrální.

Podniky, které jsou povinny navrátit podporu

Navrácení

Poskytnutí podpory

Dotčené autonomní oblasti/dotčené veřejné podniky/přibližná výše částky, kterou získal veřejný podnik pro účely rozšíření pokrytí

Přímí příjemci

Veřejný podnik

Celková částka získaná od orgánů pro účely rozšíření pokrytí (od níž se případně odečtou finanční prostředky převedené provozovatelům sítí na základě výběrových řízení týkajících se rozšíření pokrytí, která nebyla z hlediska technologií neutrální)

Okamžikem převodu finančních prostředků ze strany orgánů

—

Aragón (Aragón Telecom, 9 milionů EUR)

| — | Asturie (Gestión de Infraestructuras Públicas de Telecomunicaciones del Principado de Asturias SA, 14 milionů EUR) |
| --- | --- |

—

Asturie (Gestión de Infraestructuras Públicas de Telecomunicaciones del Principado de Asturias SA, 14 milionů EUR)

| — | Baleárské ostrovy (Multimedia de Illes Balears SA, 4 miliony EUR) |
| --- | --- |

—

Baleárské ostrovy (Multimedia de Illes Balears SA, 4 miliony EUR)

| — | Kanárské ostrovy (Instituto Tecnológico de Canarias, 3,7 milionu EUR) |
| --- | --- |

—

Kanárské ostrovy (Instituto Tecnológico de Canarias, 3,7 milionu EUR)

| — | Kantábrie (Idican; CTL, 3 miliony EUR) |
| --- | --- |

—

Kantábrie (Idican; CTL, 3 miliony EUR)

| — | Kastilie a León (Provilsa, '44 milionů EUR) |
| --- | --- |

—

Kastilie a León (Provilsa, '44 milionů EUR)

| — | Katalánsko (CTTI, 52 milionů EUR) |
| --- | --- |

—

Katalánsko (CTTI, 52 milionů EUR)

| — | Galicie (Retegal, 17 milionů EUR) |
| --- | --- |

—

Galicie (Retegal, 17 milionů EUR)

| — | Madrid (AICCM, 3,6 milionu EUR) |
| --- | --- |

—

Madrid (AICCM, 3,6 milionu EUR)

| — | Navarra (Opnatel, 7 milionů EUR) |
| --- | --- |

—

Navarra (Opnatel, 7 milionů EUR)

| — | Baskicko (Itelazpi, 10 milionů EUR) |
| --- | --- |

—

Baskicko (Itelazpi, 10 milionů EUR)

Případně

Nepřímí příjemci

Podnik (podniky), který vyhrál (které vyhrály) ve výběrových řízeních uspořádaných veřejným podnikem pro účely rozšíření pokrytí, která nebyla z hlediska technologií neutrální

Celková částka získaná v rámci výběrových řízení na rozšíření pokrytí, která nebyla z hlediska technologií neutrální

Převod finančních prostředků příjemci vybranému ve výběrových řízeních

Příklad

V případě autonomní oblasti Madrid, kde bylo výběrové řízení vyhlášené veřejným podnikem AICCM uvedeno jako příklad výběrového řízení na rozšíření pokrytí, které nebylo z hlediska technologií neutrální (viz bod 186), musí být částka 3 622 744 EUR poskytnutá podniku Retevisión S.A. v plné výši vymáhána od podniku Retevisión jakožto od podniku, jemuž byla zadána zakázka v rámci výběrového řízení, které nebylo z hlediska technologií neutrální, přičemž tuto částku je třeba odečíst od částky, kterou má navrátit AICCM jakožto veřejný podnik, který je přímým příjemcem podpory (109).

| (195) | Trvající podpora je určena na údržbu a provozování sítí DTT. Příjemci podpory určené na údržbu a provoz jsou provozovatelé těchto sítí. Podpora musí být tedy vymáhána od těchto provozovatelů sítí. |
| --- | --- |

(195)

Trvající podpora je určena na údržbu a provozování sítí DTT. Příjemci podpory určené na údržbu a provoz jsou provozovatelé těchto sítí. Podpora musí být tedy vymáhána od těchto provozovatelů sítí.

| (196) | V případech, v nichž různí příjemci získali finanční prostředky, které nepřesáhly prahové hodnoty stanovené v nařízení (ES) č. 1998/, není toto financování považováno za státní podporu, pokud splňuje všechny podmínky stanovené v uvedeném nařízení, a nepodléhá tedy povinnosti navrácení. |
| --- | --- |

(196)

V případech, v nichž různí příjemci získali finanční prostředky, které nepřesáhly prahové hodnoty stanovené v nařízení (ES) č. 1998/, není toto financování považováno za státní podporu, pokud splňuje všechny podmínky stanovené v uvedeném nařízení, a nepodléhá tedy povinnosti navrácení.

| (197) | Na navrácení podpory vzniká nárok počínaje datem, kdy byl příjemce zvýhodněn, tj. od okamžiku poskytnutí podpory příjemci, a dokud k němu skutečně nedojde, budou z navracené podpory účtovány úroky. |
| --- | --- |

(197)

Na navrácení podpory vzniká nárok počínaje datem, kdy byl příjemce zvýhodněn, tj. od okamžiku poskytnutí podpory příjemci, a dokud k němu skutečně nedojde, budou z navracené podpory účtovány úroky.

7.   ZÁVĚR

Komise dospěla k závěru, že Španělské království protiprávně poskytlo podporu určenou provozovatelům platformy pozemního televizního vysílání pro účely pokrytí digitálním pozemním vysíláním ve vzdálených a méně urbanizovaných oblastech Španělska, čímž porušilo čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie. Tuto podporu, včetně (trvající) podpory určené na provozování a údržbu, musí vrátit provozovatelé platformy jakožto její přímí či nepřímí příjemci. Tato povinnost se týká i obcí, pokud působí jako provozovatelé platformy,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Státní podpora, kterou Španělsko protiprávně v rozporu s čl. 108 odst. 3 SFEU poskytlo provozovatelům platformy pozemního vysílání pro účely zavedení, údržby a provozování sítě digitálního pozemního televizního vysílání v oblasti II, je neslučitelná s vnitřním trhem, vyjma podpory, která byla poskytnuta v souladu s kritériem technologické neutrality.

Článek 2

Jednotlivá podpora poskytnutá v rámci režimu uvedeného v článku 1 nepředstavuje podporu, pokud v době svého poskytnutí splňovala podmínky stanovené v nařízení přijatém na základě článku 2 nařízení Rady (ES) č. 994/98 (110), jež bylo použitelné v době poskytnutí podpory.

Článek 3

1.   Španělsko je povinno vymáhat od provozovatelů digitální pozemní televizní sítě navrácení neslučitelné podpory, která byla poskytnuta v rámci režimu uvedeného v článku 1, bez ohledu na to, zda byli přímými či nepřímými příjemci této podpory.

2.   Částky, které mají být vráceny, jsou úročeny od data, kdy byly poskytnuty příjemcům, až do dne jejich splacení.

3.   Úroky se vypočítají ze složeného základu v souladu s kapitolou V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (111).

4.   Ode dne oznámení tohoto rozhodnutí zruší Španělsko všechny dosud neproplacené platby v rámci režimu podpory uvedeného v článku 1.

Článek 4

1.   Vrácení podpory poskytnuté v rámci režimu uvedeného v článku 1 je okamžité a účinné.

2.   Španělsko zaručí, aby toto rozhodnutí bylo vykonáno ve lhůtě čtyř měsíců ode dne jeho oznámení.

3.   Ve lhůtě dvou měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Španělsko Komisi následující informace:

| a) | seznam příjemců, kteří získali podporu v rámci režimu uvedeného v článku 1, rozdělený podle kategorií uvedených v oddíle 6.2, a celkovou částku podpory, kterou získal každý z těchto příjemců v rámci uvedeného režimu; |
| --- | --- |

a)

seznam příjemců, kteří získali podporu v rámci režimu uvedeného v článku 1, rozdělený podle kategorií uvedených v oddíle 6.2, a celkovou částku podpory, kterou získal každý z těchto příjemců v rámci uvedeného režimu;

| b) | celkovou částku (hlavní pohledávka a úroky), která má být vrácena každým příjemcem; |
| --- | --- |

b)

celkovou částku (hlavní pohledávka a úroky), která má být vrácena každým příjemcem;

| c) | podrobný popis již přijatých a předpokládaných opatření ke splnění tohoto rozhodnutí; |
| --- | --- |

c)

podrobný popis již přijatých a předpokládaných opatření ke splnění tohoto rozhodnutí;

| d) | dokumenty, kterými doloží, že příjemcům bylo nařízeno vrátit podporu. |
| --- | --- |

d)

dokumenty, kterými doloží, že příjemcům bylo nařízeno vrátit podporu.

4.   Španělsko bude Komisi průběžně informovat o postupu vnitrostátních opatření přijatých za účelem vykonání tohoto rozhodnutí až do konečného vrácení podpory poskytnuté v rámci režimu uvedeného v článku 1. Na žádost Komise předloží okamžitě informace o opatřeních, která byla nebo mají být přijata za účelem vykonání tohoto rozhodnutí. Poskytne také podrobné informace o výši podpory a úrocích, které již příjemci vrátili.

Článek 5

Toto rozhodnutí je určeno Španělskému království.

V Bruselu dne 19. června 2013.

Za Komisi

Joaquín ALMUNIA

místopředseda

---

(1)  Úř. věst. C 337, 14.12.2010, s. 17.

1

(2)  http://www.boe.es/boe/dias/2005/06/15/pdfs/A20562-20567.pdf.

2

(3)  http://www.boe.es/boe/dias/2005/07/30/pdfs/A27006-27014.pdf.

3

(4)  Úř. věst. C 335, 11.12.2010, s. 8.

4

(5)  Viz poznámka pod čarou 1.

5

(6)  Kromě vyjádření předložených v této věci předložila Kastilie-La Mancha následně i komentáře k věci C 24/10.

6

(7)  Astra podala proti vypovězení smlouvy žalobu k soudu prvního stupně v Santanderu (řízení č. 1728/2009), který dne 23. prosince 2011 uložil orgánům Kantábrie nahradit škodu, kterou Astra utrpěla neoprávněným vypovězením smlouvy. Podle názoru soudu nedošlo ze strany společnosti Astra k porušení smlouvy, které by odůvodnilo její vypovězení. Soud měl za to, že jedním z důvodů vypovězení smlouvy bylo rozhodnutí ústřední vlády týkající se rozvoje celostátní strategie v oblasti digitálního pozemního vysílání. Viz rozsudek soudu prvního stupně v Santanderu 000313/2011.

7

(8)  Součástí koncese je také přidělení frekvence pro pozemní televizní vysílání.

8

(9)  Výrazy „provozovatelé platforem“ a „provozovatelé sítí“ mají v textu rozhodnutí tentýž význam.

9

(10)  Výraz „protokol internetového televizního vysílání“ označuje systémy, které přenášejí televizní signály a videosignály prostřednictvím elektronických komunikačních sítí s využitím internetového protokolu.

10

(11)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů nazvané „Digitální dividenda, zdroj sociálních přínosů a hospodářského růstu“ (KOM(2009) 586) doporučilo členským státům, aby k určitému dni dohodnutému na úrovni EU přestaly využívat pásmo 800 MHz pro vysílací služby s vysokým vysílacím výkonem a plně provedly rozhodnutí EU o technické harmonizaci.

11

(12)  Viz např. případ Francie, státní podpora N 666/09, změna režimu podpor na digitální pozemní televizní vysílání N 111/06; případ Slovenska, státní podpora N 671/09, přechod k digitálnímu pozemnímu televiznímu vysílání na Slovensku; případ Španělska, státní podpora SA. 28685 [2011(NN)], příjem digitálního televizního vysílání v Kantábrii. Dále je třeba uvést, že ve vzdálených a méně urbanizovaných oblastech Španělska, které jsou předmětem tohoto řízení (tzv. oblast II), není pro zajištění televizního signálu vždy použitelná platforma digitálního pozemního vysílání, a proto bylo v některých oblastech zvoleno satelitní vysílání.

12

(13)  Státní podpora SA.32619, režim náhrad škod způsobených uvolněním digitální dividendy (Úř. věst. C 213, 19.7.2012, s. 41).

13

(14)  Jedná se přibližně o 26 celostátních a 30 regionálních otevřených kanálů.

14

(15)  Viz poznámka pod čarou 3.

15

(16)  Bylo stanoveno, že soukromé subjekty televizního vysílání jsou povinny zajistit do uvedeného data pokrytí pro 96 % obyvatel v příslušných oblastech pokrytí, zatímco veřejné subjekty televizního vysílání měly v příslušných oblastech pokrytí zajistit pokrytí pro 98 % obyvatel. V oblasti I byli provozovatelé televizního vysílání povinni zajistit výše uvedené procentní podíly pokrytí prostřednictvím digitálního pozemního vysílání a nést přitom náklady na digitalizaci. Státní podpora tudíž nebyla nutná.

16

(17)  http://www.televisiondigital.es/Documents/PlanNacionalTransicionTDT.pdf.

17

(18)  Klasifikovány následně ve fázích I, II a III.

18

(19)  http://www.boe.es/boe/dias/2008/03/06/pdfs/A13832-13834.pdf.

19

(20)  Orgány regionální správy byly pověřeny přijetím rozhodnutí pro účely rozdělení finančních prostředků na rozvoj širokopásmového připojení a digitalizace televizního vysílání v oblasti II.

20

(21)  Rámcové smlouvy mezi ministerstvem a autonomními oblastmi byly podepsány v rámci plánu Avanza.

21

(22)  http://www.boe.es/boe/dias/2009/07/02/pdfs/BOE-A-2009-10972.pdf.

22

(23)  Viz například dodatek pro Andalusii: http://www.boe.es/boe/dias/2009/10/28/pdfs/BOE-A-2009-17108.pdf.

23

(24)  V souvislosti s rozšířením pokrytí bylo mezi orgány uzavřeno celkem více než 600 smluv – rámcových smluv, dodatků atd.

24

(25)  Např. Extremadura, Asturie, Kanárské ostrovy, Katalánsko, Madrid.

25

(26)  Např. Aragón.

26

(27)  Jako v případě autonomních oblastí Aragón nebo Asturie.

27

(28)  Extremadura.

28

(29)  Z 516 výběrových řízení vyhlášených ve všech regionech s výjimkou oblasti Kastilie-La Mancha přezkoumala Komise vzorek čítající 82 výběrových řízení, a to jak v souvislosti s rozšířením pokrytí (17), tak s dodávkami (65). Z tohoto vzorku bylo pouze 9 výběrových řízení považováno za technologicky neutrální: 3 výběrová řízení na rozšíření pokrytí (Kastilie a León) a 6 výběrových řízení na dodávky (5 na Kanárských ostrovech a jedno v Kantábrii).

29

(30)  S výjimkou oblasti Kastilie-La Mancha.

30

(31)  Argumenty státních orgánů a orgánů jednotlivých autonomních oblastí byly předloženy společně jakožto postoj Španělska (nebo španělských orgánů), s výjimkou oblasti Baskicko, která požádala, aby byly uplatněny právní předpisy týkající se vyrovnávacích plateb za závazek veřejné služby.

31

(32)  Rozsudek ze dne 24. července 2003 ve věci C-280/00, Altmark Trans GMBH a Regierungspräsidium Magdeburg v. Nahverkehrsgesellschaft Altmark GMBH, Recueil 2003, s. 1-7747.

32

(33)  Rozhodnutí Komise 2005/842/ES ze dne 28. listopadu 2005 o použití čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES na státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby poskytované určitým podnikům pověřeným poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu (Úř. věst. L 312, 29.11.2005, s. 67) a Rámec společenství pro státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby (Úř. věst. C 297, 29.11.2005, s. 4) (dále jen „rámec“).

33

(34)  Nařízení Komise (ES) č. 1998/2006 ze dne 15. prosince 2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na podporu de minimis (Úř. věst. L 379, 28.12.2006, s. 5).

34

de minimis

(35)  Důvěrné údaje jsou v textu rozhodnutí označeny symbolem [...].

35

(36)  Astra tvrdí, že díky finančním prostředkům, které poskytly orgány v rámci opatření určených pro oblast II, získal Hispasat jakožto provozovatel satelitu, jehož spoluvlastníkem je Abertis a který působí v oblasti III, možnost poskytovat svou satelitní kapacitu vysílacím subjektům bez dalších nákladů. A konečně Astra tvrdí, že v důsledku přijatých opatření bylo společnosti Abertis přiznáno právo na výlučné provádění přenosové povinnosti v oblasti III.

36

(37)  Uvádí, že platformy satelitního vysílání mají na celém světě značný počet uživatelů s podmíněným přístupem a že složitost systému podmíněného přístupu není překážkou pro jeho rozvoj.

37

(38)  Abertis odkazuje na svou vlastní nákladovou studii, která byla realizována v lednu 2010 a která srovnala příslušné náklady při použití technologie DTT a při použití technologie satelitního vysílání za účelem poskytování služeb digitálního televizního vysílání v oblasti II. Z této studie vyplývá, že celkové náklady na použití technologie DTT dosahují výše přibližně 286 milionů EUR za dobu 10 let, zatímco celkové náklady na použití technologie satelitního vysílání za stejné období představují přibližně 532 milionů EUR. Společnost Abertis předložila tuto interní studii externí poradenské společnosti, která ve své zprávě potvrdila závěry studie, avšak současně uvedla, že odhady nákladů na satelit a na DTT jsou konzervativní. V každém případě však obě studie potvrdily jak správnost porovnání nákladů, tak i závěr, podle něhož je využití technologie satelitního vysílání pro poskytování služeb digitálního televizního vysílání v oblasti II výrazně dražší než využití DTT, a to zejména proto, že v případě satelitní technologie musí spotřebitelé nést vyšší ekonomické a sociální náklady.

38

(39)  Podle těchto studií by bylo využití satelitní technologie pro poskytování dotčených služeb spojeno s vyššími náklady. Tyto náklady by museli nést vysílací subjekty, provozovatelé místních sítí a diváci. Nákladová studie, kterou realizovala společnost Abertis, dospěla rovněž k závěru, podle něhož by v případě využití satelitní technologie trval přechod k digitálnímu vysílání o dalších přibližně šest měsíců déle, neboť spotřebitelé v oblasti II by potřebovali určitou dobu na pořízení a instalaci digitálních dekodérů, parabolických antén atd. Vznikly by tak další náklady na zajištění souběžného televizního vysílání během výše uvedené doby (souběžné vysílání z platforem analogového a digitálního vysílání).

39

(40)  Takovéto zaměření se projevuje v příslušných dokumentech španělské ústřední vlády. Zejména rámcové smlouvy podepsané v prosinci 2008 pod názvem Rámcová smlouva o spolupráci mezi Ministerstvem průmyslu, cestovního ruchu a obchodu a autonomní oblastí [...] za účelemprovádění celostátního plánu přechodu k DTT (Convenio marco de colaboración entre el Ministerio de Industria, Turismo y Comercio y la Comunidad Autónoma de [...] para el desarrollo del Plan Nacional de Transición a la TDT) obsahují výčet činností, které mají být financovány státními a regionálními orgány s cílem zajistit takové pokrytí digitálním televizním vysíláním, jaké bude odpovídat dosavadnímu pokrytí analogovým vysíláním. Odkazují jednak na již existující vysílací střediska, jejichž rekonstrukci zajišťují vysílací subjekty (střediska DTT zřizovaná v oblasti I), jednak na „rozšíření pokrytí“ – tedy na nová střediska, jejichž zřízení je nezbytné k tomu, aby byl zaručen stejný průnik digitálního televizního vysílání. Vzhledem k tomu, že existence vysílacích středisek je nutná pouze pro technologii DTT, zdá se jednoznačné, že plánovaná opatření se týkají pouze této technologie. Dodatky k těmto rámcovým smlouvám, které byly podepsány v období od října do prosince 2009, odkazují na financování pro účely rozšíření pokrytí. Definují, jak má být chápán výraz „opatření k rozšíření pokrytí“, přičemž výslovně odkazují pouze na technologii pozemního vysílání.

40

Rámcová smlouva o spolupráci mezi Ministerstvem průmyslu, cestovního ruchu a obchodu a autonomní oblastí [...] za účelemprovádění celostátního plánu přechodu k DTT (Convenio marco de colaboración entre el Ministerio de Industria, Turismo y Comercio y la Comunidad Autónoma de [...] para el desarrollo del Plan Nacional de Transición a la TDT)

rozšíření pokrytí

(41)  Ministerstvo zdůrazňovalo na schůzích s autonomními oblastmi, že cílem je zaručit v oblasti II přechod k DTT. Potvrzuje to i prezentace, kterou ministerstvo podepsalo a která je dostupná na internetu: http://www.fenitel.es/asamblea08/PONENCIAS/4SETSI.pdf. Stvrzují to také prohlášení, jimiž autonomní oblasti reagovaly na žádost Komise o poskytnutí informací. Autonomní oblasti odkazují ve svých odpovědích výslovně na celostátní plán přechodu, který byl přijat královským nařízením 944/2005, a na plán Avanza. Viz např. odpověď, kterou poskytla Extremadura: „Podle ustanovení (...) královského nařízení 944/2005 (...), kterým se přijímá celostátní technický plán digitálního televizního vysílání, jenž se týká místní iniciativy na rozšíření pokrytí DTT...“.

41

(42)  Výběrové řízení na dodávku zařízení ze dne 30. července 2008, které vyhlásila autonomní oblast La Rioja, a výběrové řízení na rozšíření SE/CTTI/06/08 ze dne 27. července 2008, které vyhlásila autonomní oblast Katalánsko.

42

(43)  Viz například usnesení orgánů autonomní oblasti Kastilie a León: Usnesení Generálního ředitelství telekomunikací ze dne 24. září 2012, kterým se vyhlašuje výběrové řízení na službu: Smlouva o službách pro účely zachování a technologické obnovy infrastruktur digitálního televizního vysílání, kterou uzavírá vláda oblasti Kastilie a León. Spis: Serv 05-4/12; Úř. věst. Kastilie a Leónu (BOCYL) ze dne 10. října 2012.

43

(44)  Rozhodnutí Komise: N 622/03 Digitalisierungsfonds Austria, C25/2004 DVB-T Berlin Brandenburg (bod odůvodnění 62), C34/2006 DVB-T North-Rhine Westphalia (bod odůvodnění 83), C52/2005 Mediaset (bod odůvodnění 96).

44

(45)  Věc T-196/04, Ryanair Ltd. v. Evropská komise, Sb. rozh. 2007, s. II-2379, bod odůvodnění 88; věc C-82/01P, Aéroports de Paris v. Komise, Recueil 2002, s. I-9297, body odůvodnění 107–109 a 121–125.

45

(46)  Viz spojené věci T-443/08 a T-455/08: Freistaat Sachsen a Land Sachsen-Anhalt (T-443/08) a Mitteldeutsche Flughafen AG a Flughafen Leipzig-Halle GmbH (T-455/08) v. Evropská komise, Sb. rozh. 2011, s. II-01311, bod odůvodnění 115, v nichž Soudní dvůr prohlásil toto: „Skutečnost, že určitou činnost nezajišťují soukromé subjekty nebo že tato činnost není rentabilní, [...] není kritériem relevantním při kvalifikaci činnosti jako hospodářské činnosti (...).“

46

(47)  Sdělení Komise o použití pravidel Evropské unie v oblasti státní podpory na vyrovnávací platbu udělenou za poskytování služeb obecného hospodářského zájmu (Úř. věst. C 8, 11.1.2012, s. 4).

47

(48)  Věci C-364/92, SAT v. Eurocontrol, Recueil 1994, s. I-43, body 19 až 30; a C-113/07 P, Selex, Sb. rozh. 2009, s. I-2207.

48

(49)  Věc C-343/95, Calì & Figli, Recueil 1997, s. I-1547, bod odůvodnění 22.

49

(50)  Věc T-155/04 Selex, Sb. rozh. 2006, s. II-4797, body odůvodnění 73 až 82, potvrzená rozsudkem ve věci C-113/07, Selex, Sb. rozh. 2009, s. I-2307.

50

(51)  Jak je uvedeno v oddíle 2.1.3, veřejné vysílací subjekty mají závazek zajistit pokrytí v rozsahu 98 %, přičemž pokrytí v oblasti II mají zajistit z vlastních prostředků. Veřejné celostátní televizní kanály RTVE a veřejné regionální kanály se navíc vysílají prostřednictvím jiné sítě. Zatímco soukromé kanály využívají signál Jednotné kmitočtové sítě (Red de Frecuencia Única, SFN podle anglického znění), veřejné kanály využívají Španělskou globální síť (RGE). Vzhledem k těmto odlišnostem se vzájemně liší i vybavení pozemních zařízení, které je pro každou z těchto sítí potřeba.

51

(52)  Rozšířením pokrytí byly pověřeny například veřejné podniky Aragón Telecom, Gestión de Infraestructuras Públicas de Telecomunicaciones del Principado de Asturias, S.A., Multimedia de les Illes Balears S.A., Instituto Tecnológico de Canarias, Sociedad Regional de Cantabria I+D+I (IDICAN), RETEGAL a Itelazpi, které pro tyto účely uspořádaly výběrová řízení na dodávky zařízení nezbytného k digitalizaci vysílacích středisek. Fundación Centro Tecnológico en Logística Integral de Cantabria, Centre de Telecomunicacions i Tecnologies de la Informació de Cataluña a Agencia de Informática y Comunicaciones de la Comunidad de Madrid vyhlásily výběrová řízení na rozšíření pokrytí DTT, přičemž toto rozšíření pak provedly podniky, které v uvedených výběrových řízeních vyhrály. V autonomní oblasti Navarra rozšíření prováděla společnost OPNATEL, která nezbytné zařízení získala, aniž uspořádala výběrové řízení.

52

(53)  Například Andalusie, Kastilie a León, Extremadura, Murcie, La Rioja a Valencie.

53

(54)  Jak již bylo vysvětleno v bodě odůvodnění 33, podniky, které uspěly ve výběrových řízeních na rozšíření pokrytí, byly pověřeny zajištěním (a často i výstavbou) funkční sítě DTT. Mezi činnosti, které bylo nutné vykonat pro splnění tohoto cíle, patřilo navržení a nákres sítě, přenos signálu, rozvoj sítě a dodání nezbytného zařízení. V případě již existujících sítí byla uspořádána výběrová řízení týkající se dodání fyzického zařízení. Očekávalo se, že podniky, které v těchto výběrových řízeních uspěly, zlepší tyto sítě nezbytným zařízením, tedy konkrétně dodáním a instalací tohoto zařízení a jeho uvedením do provozu.

54

(55)  Abertis a Retevisión uspěly například ve výběrových řízeních týkajících se rozšíření pokrytí v oblastech Extremadura a Kastilie a León, která nebyla z hlediska technologií neutrální, za celkovou částku [...] milionů EUR.

55

(56)  Například Andalusie, Kanárské ostrovy, Extremadura a Murcie.

56

(57)  Jak je stanoveno v bodě odůvodnění 21, Abertis ovládá trh v oblasti vysílání signálu pro otevřené kanály na platformě pozemního vysílání v oblasti I a prostřednictvím své dceřiné společnosti Hispasat také v oblasti III. Po rozšíření dosahu pozemního digitálního televizního vysílání na oblast II kontroluje společnost Abertis přenos televizních signálů pro otevřené kanály na celostátní úrovni. Vstup podniku Astra do oblasti II by mohl v budoucnu povzbudit také hospodářskou soutěž mezi platformami v oblastech I a III. Existují mnohé studie, jež v obdobném smyslu prokazují, že zavedení platformy satelitního vysílání na trhu v oblasti televizního vysílání ve Spojených státech amerických přineslo výhody v podobě poklesu cen a zvýšení kvality poskytovaných služeb. Před zavedením satelitního vysílání měli v některých zeměpisných oblastech monopol poskytovatelé kabelového vysílání. Srov. např.: Chenghuan Sean Chu, The effect of satellite entry on cable television prices and product quality, RAND Journal of Economics, sv. 41, č. 4, zima 2010, s. 730–764.

57

The effect of satellite entry on cable television prices and product quality

(58)  Tak tomu bylo v případě společnosti Retevisión, jejímž 100 % vlastníkem je Abertis; tato společnost uspěla ve výběrových řízeních týkajících se rozšíření pokrytí, která nebyla z hlediska technologií neutrální, v Madridu a v Katalánsku, a to v celkové hodnotě dosahující [...] milionů EUR.

58

(59)  C-52/05 – Digitální dekodéry Itálie (Úř. věst. C 118, 19.5.2006, s. 10 a Úř. věst. L 147, 8.6.2007, s. 1).

59

(60)  Několik příkladů podniků, které vyhrály ve výběrových řízeních: výrobce digitálních přenosových zařízení Tredess, který je součástí skupiny Televes, jež vyrábí rovněž digitální televizní přijímače využívající technologii satelitního vysílání, antény, parabolické antény (srov.: http://www.tredess.com a http://www.televes.es.) Obdobně: Mier (http://www.mier.es), Elecnor (http://www.elecnor.es/es.negocios.infraestructuras/telecomunicaciones), Itelsis, BTESA, Axion, Retegal, Itelazpi, Telecom CLM.

60

(61)  Ve výběrových řízeních pro oblast II týkajících se rozšíření pokrytí jsou zpravidla požadována řešení „na klíč“, která zahrnují výrobu, instalaci a dodávku různých prvků daného zařízení (parabola, anténa, vysílač, satelitní přijímač). Ve většině případů nabízená řešení zahrnovala satelitní přijímač pro příjem digitálního signálu, který již prostřednictvím satelitu přenáší vysílací subjekty.

61

(62)  Jak je stanoveno v Protokolu o systému veřejnoprávního vysílání v členských státech, který je přílohou Amsterodamské smlouvy.

62

(63)  Mimo jiné zákon č. 31/1987 ze dne 18. prosince 1987 o regulaci telekomunikací; královské nařízení s mocí zákona č. 529/2002 ze dne 14. června 2002, kterým se zaručuje poskytování základní služby týkající se sítě pro zajištění služeb televizního vysílání v době stávky; rozsudky nejvyššího soudu (správní senát, 3. sekce) ze dne 23. července 2009 (JUR 2009\381376), bod 2 právního odůvodnění; a ze dne 18. prosince 2009 (RJ 2010\2313), bod 3 právního odůvodnění: „Rozšíření celostátních televizních kanálů a zajištění jejich univerzálního pokrytí v odlehlých a izolovaných oblastech země (stejně jako v oblastech, které tyto charakteristiky nevykazují), na něž se nevztahuje závazek, který přijali televizní koncesionáři, je nepochybně ve veřejném zájmu.“

63

(64)  Zákon č. 11/1998 ze dne 24. dubna o telekomunikacích.

64

(65)  Patří mezi ně služby související s národní bezpečností a civilní ochranou a rovněž provozování telefonní sítě.

65

(66)  Zákon č. 32/2003 ze dne 3. listopadu o telekomunikacích.

66

(67)  V čl. 2 odst. 1 tohoto zákona se stanoví toto: „Telekomunikace jsou službami obecného zájmu poskytovanými v režimu volné hospodářské soutěže“.

67

(68)  Příloha II zákona č. 32/2003 obsahuje přesné a z hlediska technologií neutrální definice výrazů „telekomunikace“ a „síť elektronických komunikací“. Výrazem „telekomunikace“ se rozumí „veškerý přenos, vysílání či přijímání znaků, signálů, písemných zpráv, obrazů, zvuků nebo informací jakékoliv povahy drátovými, rádiovými, optickými nebo jinými elektromagnetickými systémy“. Výrazem „síť elektronických komunikací“ se rozumí „přenosové systémy, a popřípadě i přepínací nebo směrovací zařízení a ostatní prostředky, které umožňují přenos signálů drátovými, rádiovými, optickými nebo jinými elektromagnetickými prostředky, včetně satelitních sítí, pevných (okruhově nebo paketově komutovaných, včetně Internetu) a mobilních pozemních sítí, sítí pro rozvod elektrické energie v rozsahu, v jakém jsou používány pro přenos signálů, sítí pro rozhlasové a televizní vysílání a sítí kabelové televize, bez ohledu na typ přenášené informace“.

68

(69)  Body odůvodnění 6 a 7 a pátá doložka smluv.

69

(70)  Tato studie nebyla Komisi předložena.

70

(71)  Hispasat poskytuje tyto služby na podporu sítě DTT v oblasti II.

71

(72)  Například Francie.

72

(73)  Například Antena 3, Cuatro, Telecinco, La Sexta, La Siete, Teledeporte, TVE, la2, Canal 24 horas.

73

(74)  Analýza trhu v oblasti televizního vysílání, kterou Španělsko předložilo při oznámení opatření: Náhrada škod způsobených uvolněním digitální dividendy ve Španělsku, SA. 32619 (2011/N).

74

(75)  T-55/99 Confederación Española de Transporte de Mercancías (CETM) v. Komise Evropských společenství, Recueil 2000, s. II-3207.

75

(76)  KOM(2002)263 v konečném znění, „eEurope 2005: Informační společnost pro všechny“; KOM(2003)541 v konečném znění, „Sdělení Komise o přechodu z analogového na digitální vysílání (digitální přechod a ukončení analogového vysílání)“ a KOM(2005)204 v konečném znění, „Sdělení Komise o urychlování přechodu z analogového na digitální rozhlasové a televizní vysílání“.

76

(77)  Viz dokument „Cílenější státní podpory a jejich nižší počet: plán pro reformu státní podpory v letech 2005–2009“, KOM(2005) 107 v konečném znění.

77

(78)  Viz, kromě jiných rozhodnutí, N622/03 Digitalisierungsfonds – Rakousko (Úř. věst. C 228, 17.9.2005, s. 12); C25/04 Zavedení digitálního pozemního televizního vysílání (DVB-T) ve spolkových zemích Berlín a Braniborsko – Německo (Úř. věst. L 200, 22.7.2006, s. 14); C24/04 Zavedení digitálního pozemního televizního vysílání ve Švédsku (Úř. věst. L 112, 30.4.2007, s. 77); C52/05 Digitální dekodéry – Itálie (Úř. věst. L 147, 8.6.2007, s. 1); N270/06 Příspěvky na digitální dekodéry s API (Application Program Interface) – Itálie (Úř. věst. C 80, 13.4.2007, s. 3); N107/07 Příspěvky na IdTV – Itálie (Úř. věst. C 246, 20.10.2007, s. 2); C34/06 Zavedení digitální pozemní televize (DVB-T) v Severním Porýní-Vestfálsku (Úř. věst. L 236, 3.9.2008, s. 10); SA 28685 Příjem digitálního televizního vysílání v Kantábrii – Španělsko (Úř. věst. C 119, 24.4.2012, s. 1).

78

(79)  Viz bod 132 odůvodnění rozhodnutí Komise C25/04 o státní podpoře, kterou poskytla Spolková republika Německo ve prospěch zavedení digitálního pozemního televizního vysílání (DVB-T) ve spolkových zemích Berlín a Braniborsko – Německo (Úř. věst. L 200, 22.7.2006, s. 14).

79

(80)  KOM(2002) 263 v konečném znění, „eEurope 2005: Informační společnost pro všechny“.

80

(81)  KOM(2003) 541 v konečném znění, „Sdělení Komise o přechodu z analogového na digitální vysílání (digitální přechod a ukončení analogového vysílání)“ a KOM(2005)204 v konečném znění, „Sdělení Komise o urychlování přechodu z analogového na digitální rozhlasové a televizní vysílání“.

81

(82)  KOM(2005) 229 v konečném znění, 1.6.2005.

82

(83)  Viz poznámka pod čarou č. 77.

83

(84)  Věci T-8/06 – FAB Fernsehen aus Berlin GmbH v. Komise, rozsudek ze dne 6. října 2009, Sb. rozh. 2009, s. II-00196; C-544/09P – Německo v. Komise, rozsudek ze dne 15. září 2011, dosud nezveřejněný; T-177/07, Mediaset SpA v. Komise, rozsudek ze dne 15. června 2010, Sb. rozh. 2010, s. II-02341; a C-403/10 P – Mediaset SpA v. Komise, rozsudek ze dne 28. července 2011.

84

(85)  Viz poznámka pod čarou č. 12.

85

(86)  Takováto studie byla použita pro odůvodnění výběru určité technologie ve věci širokopásmového připojení, viz rozhodnutí Komise N222/06 – Aid to bridge the digital divide in Sardinia (Úř. věst. C 68, 24.3.2007, s. 6).

86

Aid to bridge the digital divide in Sardinia

(87)  Spojené království zvolilo DTT pro účely poskytování místního televizního vysílání na základě předběžné studie, kterou provedl regulační orgán této země, OFCOM, a na základě předběžné konzultace hospodářských subjektů působících na daném trhu. S ohledem na tyto skutečnosti netrvala Komise na provedení technologicky neutrálního výběrového řízení. SA.33980 (2012/N) – místní televizní vysílání ve Spojeném království. http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/244689/244689_1425664_116_2.pdf.

87

(88)  Přestože v prvním technologicky neutrálním výběrovém řízení, které se konalo v Kantábrii, předložila své nabídky založené na satelitní technologii tři sdružení (Castilla-La Mancha Telecom, Telefónica a Astra), dalších výběrových řízení se již nezúčastnil žádný z těchto podniků ani žádný jiný provozovatel jiné platformy než DTT.

88

(89)  Hispasat, jejímiž společnými vlastníky jsou Abertis a španělský stát, poskytuje své služby v některých autonomních oblastech v částech oblasti II. Například na Kanárských ostrovech přijímá 16 obcí nacházejících se v oblasti II televizní signál na otevřených kanálech prostřednictvím satelitu. V oblasti Kastilie a León se stejná situace týká přibližně 9 000 osob. Vzhledem k tomu, že Abertis vykonává dohled nad satelitními přijímači ve všech pozemních střediscích a neumožňuje ostatním provozovatelům satelitů, aby se k těmto přijímačům připojili, poskytovat služby spočívající v přenosu DTT pro stožáry pozemního vysílání může pouze Hispasat.

89

(90)  Například Francie, Spojené království, Itálie, Slovensko.

90

(91)  Jak zdůraznil rozsudek vnitrostátního soudu. Viz poznámka pod čarou 7.

91

(92)  Viz poznámka pod čarou 13.

92

(93)  http://stakeholders.ofcom.org.uk/consultations/second-coexistence-consultation/.

93

(94)  Astra odhaduje, že celkový počet místních kanálů, které jsou v současnosti vysílány, není vyšší než 415.

94

(95)  Tento satelitní signál může být vysílán na celém území Španělska. Pokud jde o platformu pozemního vysílání, zeměpisné rozšíření vyžaduje naopak zavedení dalších opakovačů a/nebo komunikačních stožárů.

95

(96)  Věci T-195/01 a T-207/01, Gibraltar, Recueil 2002, s. II-2309, body 109–111.

96

(97)  S výjimkou regionu Murcie, který oznámil opatření až po jeho provedení.

97

(98)  Věc C-70/72 Komise v. Německo, Recueil 1973, s. 00813, bod 13.

98

(99)  Spojené věci C-278/92, C-279/92 a C-280/92 Španělsko v. Komise, Recueil 1994, s. I-4103, bod 75.

99

(100)  Věc C-75/97 Belgie v. Komise, Recueil 1999, s. I-3705, body 64–65.

100

(101)  Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1.

101

(102)  Dodání, instalace a uvedení do provozu zařízení nezbytného k poskytování služby přenosu a vysílání DTT šesti digitálních komplexů na celostátní úrovni (Red Global Estatal, Red de Frecuencia Única) a komplexu na úrovni autonomní oblasti (Múltiplex Autonómico) v obcích v Extremaduře v rámci druhé fáze celostátního plánu přechodu na DTT; spis: SU-28/2009.

102

(103)  Dodání, instalace a uvedení do provozu zařízení nezbytného k poskytování služby přenosu a vysílání DTT šesti digitálních komplexů na celostátní úrovni (Red Global Estatal, Red de Frecuencia Única) a komplexu na úrovni autonomní oblasti (Múltiplex Autonómico) (dále jen „RGE, SFN a AUT“) v obcích v rámci druhé fáze celostátního plánu přechodu na DTT. Zahrnuje následující činnosti: a) navržení technických sítí pro vysílání a přenos, které mají tvořit základnu pro poskytování služby; b) plánování dodávek zařízení nezbytných k vybudování navržené sítě; c) zavedení sítě, včetně instalace nezbytných zařízení a infrastruktur a jejich uvedení do provozu. Tato dodávka je uskutečněna „na klíč“.

103

(104)  Strana 2 bod 5: „Hlavním cílem, který má být splněn, je rozšíření a pokud možno 100 % zajištění pokrytí digitálním pozemním televizním vysíláním (DTT) pro všechny občany žijící v obcích Extremadury spadajících do druhé fáze rozšíření. Nejsou stanovena žádná omezení, pokud jde o strukturu sítě nebo technologii či technologie, které mají být využity, za předpokladu, že budou splněny minimální stanovené podmínky“.

104

Strana 10 bod 7: „Uchazeči musí ve svých nabídkách uvést strukturu navržené přenosové sítě, která musí být v souladu s vysílací sítí. Pro každý komplex bude navržen optimální způsob poskytování služby, přičemž musí být za všech okolností zohledněna kritéria ekonomické a technologické optimalizace“.

(105)  Mezi další výběrová řízení, která mají podle názoru Komise spadat do téže kategorie, patří výběrové řízení 2009/000127, které uspořádala vláda Andalusie, a S-004/10/10, které uspořádala vláda Extremadury.

105

(106)  Soubor technických doložek, jimiž se má řídit „Smlouva o přípravě projektů, dodávce, instalaci a zprovoznění infrastruktur a komunikací nezbytných pro rozšíření pokrytí signálem digitálního pozemního televizního vysílání (DTT) v autonomní oblasti Madrid“, která má být uzavřena řádným zjednodušeným postupem, a to na základě vícero kritérií; spis ECON/000572/2008.

106

(107)  Strana 3 bod 3: „(...) dodávka, instalace a zprovoznění infrastruktur a komunikací nezbytných pro rozšíření pokrytí signálem digitálního pozemního televizního vysílání (DTT) v autonomní oblasti Madrid, včetně prací souvisejících s provedením příslušných technických projektů, měřením, údržbou, provozem a správou zařízení, s cílem zajistit provoz zavedené infrastruktury, a včetně prací nezbytných k šíření informací, které poskytnou orgány za účelem podpory digitálního pozemního televizního vysílání. (...)“

107

Strana 9 bod 8: „(...) Upřesní se přenosová síť, která je navrhována pro zajištění pokrytí digitálním pozemním televizním vysíláním, s přihlédnutím k harmonogramu ukončení analogového vysílání a k dostupným rozpočtovým zdrojům. (...)“

(108)  Strana 4 body 2 a 8: „Hlavním cílem, který má být v rámci provedení níže stanovených prací splněn, je rozšíření a pokud možno 100 % zajištění pokrytí digitálním pozemním televizním ysíláním (DTT) pro všechny občany žijící v obcích autonomní oblasti Madrid. Aby byl zajištěn příjem DTT v oblastech pokrytí, měla by být vysílací střediska umístěna takovým způsobem, který bude odpovídat zaměření antén již instalovaných na budovách, tak aby nebyli občané nuceni instalovat nové antény nebo přesměrovat stávající; uchazeči by tedy měli v rámci navrhovaného řešení uvést způsob, jakým bude toto opatření provedeno. (...)“ Strana 12 bod 4: „(...) Subsystém pro lokální příjem/pro lokální vysílání bude navržen podle následujících specifikací (...).“

108

(109)  Mezi další výběrová řízení, která podle názoru Komise spadají do téže kategorie, patří mimo jiné: dvě výběrová řízení, která vyhlásila Provilsa v březnu 2009 a v nichž uspěly podniky Retevisión SA a Telvent Energía S.A., výběrové řízení SE/CTTI/06/08, které vyhlásila CTTI a v němž uspěla Abertis S.A., výběrové řízení Smlouva o dodávkách pro fáze II a III pro účely rozšíření pokrytí DTT v autonomní oblasti Aragón, které uspořádal v červnu 2009 Aragón Telecom a v němž uspěla Abertis.

109

(110)  Úř. věst. L 142, 14.5.1998, s. 1.

110

(111)  Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1.

111

---

PŘÍLOHA

Veřejné výdaje na zavedení DTT v oblasti II, podle španělských regionů (autonomní oblasti s výjimkou oblasti Kastilie-La Mancha)

| ROZPOČET (v EUR) |
| --- |
| Region (autonomní oblast) | Ministerstvo Přímé dotace (1) | Ministerstvo Úvěry za zvýhodněných podmínek (1) | Regionální finanční prostředky (1) | Místní finanční prostředky (1) | Opakující se náklady (2009–2011) (1) | Celkové finanční prostředky | Celková hodnota uspořádaných výběrových řízení (2) | Veřejné výdaje celkem (3) |
| ANDALUSIE | 4 668 500,00 | 1 220 690,00 | 8 712 873,00 | 491 203,00 | 2 250 479,00 | 15 093 266,00 | 3 678 242,17 | 15 093 266,00 |
| ARAGÓN | 5 900 000,00 | 8 700 000,00 | 5 400 000,00 | – | 5 000 000,00 | 20 000 000,00 | 16 281 754,30 | 20 000 000,00 |
| ASTURIE | – | 13 430 787,00 | 353 535,00 | – | 2 129 698,00 | 13 784 322,00 | 13 784 322,00 | 13 784 322,00 |
| BALEÁRSKÉ OSTROVY | – | – | 913 034,00 | – | 763 034,00 | 913 034,00 | 3 294 429,02 | 3 294 429,02 |
| KANÁRSKÉ OSTROVY | 2 905 766,26 | 1 130 595,85 | 1 792 402,57 | – | – | 5 828 764,68 | 5 284 331,67 | 5 828 764,68 |
| KANTÁBRIE | 3 229 500,00 | 3 851 949,80 | 622 449,00 | – | 860 850,00 | 7 703 898,80 | 6 355 613,68 | 7 703 898,80 |
| KASTILIE A LEÓN | 13 830 850,00 | 20 316 585,73 | 10 324 906,71 | – | 6 716 000,00 | 37 756 342,44 | 37 756 342,44 | 37 756 342,44 |
| KATALÁNSKO | 13 838 368,00 | 26 024 223,00 | ÚDAJE NEJSOU K DISPOZICI | ÚDAJE NEJSOU K DISPOZICI | – | 39 862 591,00 | 52 316 794,34 | 52 316 794,34 |
| CEUTA | 54 000,00 | 91 786,17 | 10 000,00 | – | ÚDAJE NEJSOU K DISPOZICI | 155 786,17 | 50 000,00 | 155 786,17 |
| EXTREMADURA | 2 238 250,00 | 7 800 000,00 | 18 718,00 | – | – | 10 056 968,00 | 9 549 379,74 | 10 056 968,00 |
| GALICIE | 6 083 300,00 | 5 000 000,00 | 6 003 336,00 | – | 873 000,00 | 17 086 636,00 | 12 644 112,98 | 17 086 636,00 |
| MADRID | 554 200,00 | – | 3 068 444,00 | – | – | 3 622 644,00 | 3 622 744,00 | 3 622 644,00 |
| MELILLA | 254 000,00 | ÚDAJE NEJSOU K DISPOZICI | 2 000,00 | ÚDAJE NEJSOU K DISPOZICI | ÚDAJE NEJSOU K DISPOZICI | 256 000,00 | – | 256 000,00 |
| MURCIE | 135 750,00 | – | 2 478 700,00 | 40 188,00 | 212 371,00 | 2 654 638,00 | 2 788 407,32 | 2 788 407,32 |
| NAVARRA | 316 850,00 | – | 6 675 028,00 | – | 4 256 508,39 | 6 991 878,00 | 6 991 878,00 | 6 991 878,00 |
| LA RIOJA | 1 229 350,00 | 3 000 000,00 | 3 737 425,00 | – | 944 000,00 | 7 966 775,00 | 5 766 775,00 | 7 966 775,00 |
| BASKICKO | 2 487 800,00 | – | 9 802 703,00 | 2 425 000,00 | 1 508 308,00 | 14 715 503,00 | 179 000,00 | 14 715 503,00 |
| VALENCIE | 1 822 250,00 | 13 384 248,94 | 818 280,30 | 586 234,17 | 679 500,00 | 16 611 013,41 | 15 412 499,00 | 16 611 013,41 |

ROZPOČET (v EUR)

Region (autonomní oblast)

Ministerstvo Přímé dotace (1)

Ministerstvo Úvěry za zvýhodněných podmínek (1)

Regionální finanční prostředky (1)

Místní finanční prostředky (1)

Opakující se náklady (2009–2011) (1)

Celkové finanční prostředky

Celková hodnota uspořádaných výběrových řízení (2)

Veřejné výdaje celkem (3)

ANDALUSIE

4 668 500,00

1 220 690,00

8 712 873,00

491 203,00

2 250 479,00

15 093 266,00

3 678 242,17

15 093 266,00

ARAGÓN

5 900 000,00

8 700 000,00

5 400 000,00

–

5 000 000,00

20 000 000,00

16 281 754,30

20 000 000,00

ASTURIE

–

13 430 787,00

353 535,00

–

2 129 698,00

13 784 322,00

13 784 322,00

13 784 322,00

BALEÁRSKÉ OSTROVY

–

–

913 034,00

–

763 034,00

913 034,00

3 294 429,02

3 294 429,02

KANÁRSKÉ OSTROVY

2 905 766,26

1 130 595,85

1 792 402,57

–

–

5 828 764,68

5 284 331,67

5 828 764,68

KANTÁBRIE

3 229 500,00

3 851 949,80

622 449,00

–

860 850,00

7 703 898,80

6 355 613,68

7 703 898,80

KASTILIE A LEÓN

13 830 850,00

20 316 585,73

10 324 906,71

–

6 716 000,00

37 756 342,44

37 756 342,44

37 756 342,44

KATALÁNSKO

13 838 368,00

26 024 223,00

ÚDAJE NEJSOU K DISPOZICI

ÚDAJE NEJSOU K DISPOZICI

–

39 862 591,00

52 316 794,34

52 316 794,34

CEUTA

54 000,00

91 786,17

10 000,00

–

ÚDAJE NEJSOU K DISPOZICI

155 786,17

50 000,00

155 786,17

EXTREMADURA

2 238 250,00

7 800 000,00

18 718,00

–

–

10 056 968,00

9 549 379,74

10 056 968,00

GALICIE

6 083 300,00

5 000 000,00

6 003 336,00

–

873 000,00

17 086 636,00

12 644 112,98

17 086 636,00

MADRID

554 200,00

–

3 068 444,00

–

–

3 622 644,00

3 622 744,00

3 622 644,00

MELILLA

254 000,00

ÚDAJE NEJSOU K DISPOZICI

2 000,00

ÚDAJE NEJSOU K DISPOZICI

ÚDAJE NEJSOU K DISPOZICI

256 000,00

–

256 000,00

MURCIE

135 750,00

–

2 478 700,00

40 188,00

212 371,00

2 654 638,00

2 788 407,32

2 788 407,32

NAVARRA

316 850,00

–

6 675 028,00

–

4 256 508,39

6 991 878,00

6 991 878,00

6 991 878,00

LA RIOJA

1 229 350,00

3 000 000,00

3 737 425,00

–

944 000,00

7 966 775,00

5 766 775,00

7 966 775,00

BASKICKO

2 487 800,00

–

9 802 703,00

2 425 000,00

1 508 308,00

14 715 503,00

179 000,00

14 715 503,00

VALENCIE

1 822 250,00

13 384 248,94

818 280,30

586 234,17

679 500,00

16 611 013,41

15 412 499,00

16 611 013,41

Informace o obnosech získané podpory, dlužné podpory a již navrácené podpory

| Totožnost příjemce | Celková výše podpory získané na základě režimu (4) | Celková výše dlužné podpory (4)

  (Hlavní pohledávka) | Celková výše již navrácené podpory (4) |
| --- | --- | --- | --- |
| Hlavní pohledávka | Úroky z vymáhané částky |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

Totožnost příjemce

Celková výše podpory získané na základě režimu (4)

Celková výše dlužné podpory (4)

(Hlavní pohledávka)

Celková výše již navrácené podpory (4)

Hlavní pohledávka

Úroky z vymáhané částky

---

(1)  Částky, které uvedly španělské státní a regionální orgány během řízení.

(2)  Výše finančních prostředků převedených podnikům, které uspěly ve výběrových řízeních oznámených Komisi.

(3)  Přesnou výši státní podpory lze určit pouze u údajů ze čtyř regionů (vyznačených zelenou barvou), neboť se u nich shoduje i) oznámená výše finančních prostředků poskytnutých orgány a ii) celková výše finančních prostředků, které byly převedeny na základě výběrových řízení oznámených Komisi. Vzhledem k tomu, že je obtížné získat přesné údaje z ostatních regionů, má se za to, že výše státní podpory, která byla poskytnuta v regionu, odpovídá vyšší z obou oznámených částek: i) celkové výše finančních prostředků poskytnutých orgány nebo ii) celkové výše finančních prostředků převedených na základě výběrových řízení oznámených Komisi.

(4)  milionů v národní měně

---

AKTY PŘIJATÉ INSTITUCEMI ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍ DOHODOU

| 23.7.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 217/88 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 217/88

---

ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU č. 2 O REGIONÁLNÍ ÚMLUVĚ O CELOEVROPSKO-STŘEDOMOŘSKÝCH PREFERENČNÍCH PRAVIDLECH PŮVODU

ze dne 21. května 2014,

pokud jde o žádost Moldavské republiky, aby se stala smluvní stranou Regionální úmluvy o celoevropsko-středomořských preferenčních pravidlech původu

(2014/490/EU)

SMÍŠENÝ VÝBOR,

s ohledem na Regionální úmluvu o celoevropsko-středomořských preferenčních pravidlech původu (1),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V čl. 5 odst. 1 Regionální úmluvy o celoevropsko-středomořských preferenčních pravidlech původu (dále jen „úmluva“) se stanoví, že třetí strana se může stát smluvní stranou úmluvy za předpokladu, že kandidátská země nebo území má platnou dohodu o volném obchodu, která stanoví preferenční pravidla původu, alespoň s jednou ze smluvních stran. |
| --- | --- |

(1)

V čl. 5 odst. 1 Regionální úmluvy o celoevropsko-středomořských preferenčních pravidlech původu (dále jen „úmluva“) se stanoví, že třetí strana se může stát smluvní stranou úmluvy za předpokladu, že kandidátská země nebo území má platnou dohodu o volném obchodu, která stanoví preferenční pravidla původu, alespoň s jednou ze smluvních stran.

| (2) | Moldavská republika podala písemnou žádost o přistoupení k úmluvě depozitáři úmluvy dne 17. července 2013. |
| --- | --- |

(2)

Moldavská republika podala písemnou žádost o přistoupení k úmluvě depozitáři úmluvy dne 17. července 2013.

| (3) | Moldavská republika je členem Středoevropské dohody o volném obchodu mezi Albánií, Bosnou a Hercegovinou, Bývalou jugoslávskou republikou Makedonie, Moldavskou republikou, Černou horou, Srbskem a Kosovem (2). Na základě toho má Moldavská republika platnou dohodu o volném obchodu se šesti smluvními stranami úmluvy a splňuje podmínku stanovenou v čl. 5 odst. 1 úmluvy, aby se stala smluvní stranou. |
| --- | --- |

(3)

Moldavská republika je členem Středoevropské dohody o volném obchodu mezi Albánií, Bosnou a Hercegovinou, Bývalou jugoslávskou republikou Makedonie, Moldavskou republikou, Černou horou, Srbskem a Kosovem (2). Na základě toho má Moldavská republika platnou dohodu o volném obchodu se šesti smluvními stranami úmluvy a splňuje podmínku stanovenou v čl. 5 odst. 1 úmluvy, aby se stala smluvní stranou.

| (4) | V čl. 4 odst. 3 písm. b) úmluvy se stanoví, že smíšený výbor rozhodnutím přijímá výzvy třetím stranám, aby přistoupily k úmluvě. |
| --- | --- |

(4)

V čl. 4 odst. 3 písm. b) úmluvy se stanoví, že smíšený výbor rozhodnutím přijímá výzvy třetím stranám, aby přistoupily k úmluvě.

| (5) | Švýcarská konfederace a Lichtenštejnské knížectví sdělily sekretariátu smíšeného výboru, že nebyly schopny před zasedáním dne 21. května dokončit své vnitřní postupy, a že podle čl. 4 odst. 4 úmluvy mohou na tomto zasedání přijmout rozhodnutí s výhradou dokončení těchto postupů, |
| --- | --- |

(5)

Švýcarská konfederace a Lichtenštejnské knížectví sdělily sekretariátu smíšeného výboru, že nebyly schopny před zasedáním dne 21. května dokončit své vnitřní postupy, a že podle čl. 4 odst. 4 úmluvy mohou na tomto zasedání přijmout rozhodnutí s výhradou dokončení těchto postupů,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Moldavská republika se vyzývá, aby přistoupila k Regionální úmluvě o celoevropsko-středomořských preferenčních pravidlech původu.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dne 1. září 2014.

V Bruselu dne 21. května 2014.

Za Smíšený výbor

předseda

P.-J. LARRIEU

---

(1)  Úř. věst. L 54, 26.2.2013, s. 4.

1

(2)  Tímto označením nejsou dotčeny postoje k otázce statusu a označení je v souladu s rezolucí Rady bezpečnosti OSN č. 1244(1999) a se stanoviskem Mezinárodního soudního dvora k vyhlášení nezávislosti Kosova.

2

---