# Euroopa Liidu L 194/2014

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 194 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 57. köide2. juuli 2014 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 194

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

57. köide2. juuli 2014

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) nr 729/2014, 24. juuni 2014, ringlusse lastavate euromüntide nimiväärtuste ja tehniliste näitajate kohta (uuesti sõnastatud) | 1 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 730/2014, 1. juuli 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 8 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Komisjoni direktiiv 2014/85/EL, 1. juuli 2014, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/126/EÜ juhilubade kohta (
  1
  ) | 10 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) nr 729/2014, 24. juuni 2014, ringlusse lastavate euromüntide nimiväärtuste ja tehniliste näitajate kohta (uuesti sõnastatud)

1

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 730/2014, 1. juuli 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

8

DIREKTIIVID

*

Komisjoni direktiiv 2014/85/EL, 1. juuli 2014, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/126/EÜ juhilubade kohta (
  1
  )

1

10

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 2.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 194/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 194/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 729/2014,

24. juuni 2014,

ringlusse lastavate euromüntide nimiväärtuste ja tehniliste näitajate kohta

(uuesti sõnastatud)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 128 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 3. mai 1998. aasta määrust (EÜ) nr 975/98 ringlusse lastavate euromüntide nimiväärtuste ja tehniliste näitajate kohta (1) on korduvalt oluliselt muudetud (2). Kuna sellesse tuleb teha täiendavaid muudatusi, tuleks see selguse huvides uuesti sõnastada. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 3. mai 1998. aasta määrust (EÜ) nr 975/98 ringlusse lastavate euromüntide nimiväärtuste ja tehniliste näitajate kohta (1) on korduvalt oluliselt muudetud (2). Kuna sellesse tuleb teha täiendavaid muudatusi, tuleks see selguse huvides uuesti sõnastada.

| (2) | Vastavalt aluslepingu artikli 128 lõikele 2 võivad liikmesriigid euromündid käibele lasta pärast seda, kui Euroopa Keskpank (EKP) on käibele lastava koguse kinnitanud. Nõukogu võib komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast Euroopa Parlamendi ning EKPga konsulteerimist võtta meetmeid kõigi ringlusse lastavate müntide nimiväärtuste ja tehniliste näitajate ühtlustamiseks, et soodustada nende tõrgeteta ringlust liidus. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt aluslepingu artikli 128 lõikele 2 võivad liikmesriigid euromündid käibele lasta pärast seda, kui Euroopa Keskpank (EKP) on käibele lastava koguse kinnitanud. Nõukogu võib komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast Euroopa Parlamendi ning EKPga konsulteerimist võtta meetmeid kõigi ringlusse lastavate müntide nimiväärtuste ja tehniliste näitajate ühtlustamiseks, et soodustada nende tõrgeteta ringlust liidus.

| (3) | Europangatähed antakse välja nimiväärtuses 5 kuni 500 eurot. Pangatähtede ja müntide nimiväärtused peavad olema sellised, et eurodes ja sentides väljendatud summasid oleks sularahas kerge maksta. |
| --- | --- |

(3)

Europangatähed antakse välja nimiväärtuses 5 kuni 500 eurot. Pangatähtede ja müntide nimiväärtused peavad olema sellised, et eurodes ja sentides väljendatud summasid oleks sularahas kerge maksta.

| (4) | Liidu ühtne mündisüsteem peaks tõstma üldsuse usaldust ning hõlmama tehnoloogilisi uuendusi, mis tagavad süsteemi kindluse, usaldusväärsuse ja tõhuse. |
| --- | --- |

(4)

Liidu ühtne mündisüsteem peaks tõstma üldsuse usaldust ning hõlmama tehnoloogilisi uuendusi, mis tagavad süsteemi kindluse, usaldusväärsuse ja tõhuse.

| (5) | Süsteemi omaksvõtmine üldsuse poolt on üks liidu mündisüsteemi põhieesmärke. Üldsuse usaldus süsteemi vastu sõltub euromüntide füüsilistest omadustest ning seetõttu peaksid mündid olema võimalikult kasutajasõbralikud. |
| --- | --- |

(5)

Süsteemi omaksvõtmine üldsuse poolt on üks liidu mündisüsteemi põhieesmärke. Üldsuse usaldus süsteemi vastu sõltub euromüntide füüsilistest omadustest ning seetõttu peaksid mündid olema võimalikult kasutajasõbralikud.

| (6) | On konsulteeritud tarbijaühingute, Euroopa Pimedate Liidu ja müügiautomaaditööstuse esindajatega, et arvestada tähtsate kasutajakategooriate erinõudmisi. Selleks et tagada tõrgeteta üleminek eurole ja teha mündisüsteemi omaksvõtmine kasutajatele hõlpsamaks, tuleks garanteerida, et münte on võimalik visuaalselt ja kompimise abil kergesti eristada. |
| --- | --- |

(6)

On konsulteeritud tarbijaühingute, Euroopa Pimedate Liidu ja müügiautomaaditööstuse esindajatega, et arvestada tähtsate kasutajakategooriate erinõudmisi. Selleks et tagada tõrgeteta üleminek eurole ja teha mündisüsteemi omaksvõtmine kasutajatele hõlpsamaks, tuleks garanteerida, et münte on võimalik visuaalselt ja kompimise abil kergesti eristada.

| (7) | Euromündid on paremini eristatavad ja neid on kergem omaks võtta, kuna nende diameeter ja nimiväärtus on omavahel seotud. |
| --- | --- |

(7)

Euromündid on paremini eristatavad ja neid on kergem omaks võtta, kuna nende diameeter ja nimiväärtus on omavahel seotud.

| (8) | 1- ja 2-euroste müntide suure väärtuse tõttu on pettusevõimaluste vähendamiseks vaja erilisi turvaelemente. Tõhusaimaks kasutatavaks turvaelemendiks peetakse münte, mis on valmistatud kolmekihiliste ja kahevärvilistena. |
| --- | --- |

(8)

1- ja 2-euroste müntide suure väärtuse tõttu on pettusevõimaluste vähendamiseks vaja erilisi turvaelemente. Tõhusaimaks kasutatavaks turvaelemendiks peetakse münte, mis on valmistatud kolmekihiliste ja kahevärvilistena.

| (9) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 94/27/EÜ (3) piirab nikli kasutamist teatavates toodetes, sest see võib mõnel juhul tekitada allergiat. Kõnesolev direktiiv ei hõlma münte. Inimeste tervise huvides on soovitatav müntide niklisisaldust vähendada. |
| --- | --- |

(9)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 94/27/EÜ (3) piirab nikli kasutamist teatavates toodetes, sest see võib mõnel juhul tekitada allergiat. Kõnesolev direktiiv ei hõlma münte. Inimeste tervise huvides on soovitatav müntide niklisisaldust vähendada.

| (10) | Mündi kaks külge, millest üks tähistab ühist Euroopat ja teine äratuntavalt liikmesriiki, väljendavad asjakohaselt liikmesriikide vahel sõlmitud Euroopa rahaliidu ideed. Euromüntide ühisel Euroopa küljel on nii ühisraha nimetus kui ka mündi nimiväärtus. Liikmesriiki tähistaval küljel ei tohiks korrata ei ühisraha nimetust ega mündi nimiväärtust. |
| --- | --- |

(10)

Mündi kaks külge, millest üks tähistab ühist Euroopat ja teine äratuntavalt liikmesriiki, väljendavad asjakohaselt liikmesriikide vahel sõlmitud Euroopa rahaliidu ideed. Euromüntide ühisel Euroopa küljel on nii ühisraha nimetus kui ka mündi nimiväärtus. Liikmesriiki tähistaval küljel ei tohiks korrata ei ühisraha nimetust ega mündi nimiväärtust.

| (11) | Seda arvesse võttes tuleks liikmesriiki tähistaval küljel selgelt märkida mündi emiteerinud liikmesriik, et huvitatud kasutajad saaksid mündi emiteerinud riigi hõlpsasti kindlaks teha. |
| --- | --- |

(11)

Seda arvesse võttes tuleks liikmesriiki tähistaval küljel selgelt märkida mündi emiteerinud liikmesriik, et huvitatud kasutajad saaksid mündi emiteerinud riigi hõlpsasti kindlaks teha.

| (12) | Euromündi serval olevat kirja tuleks pidada liikmesriiki tähistava külje osaks ja sellel ei tohiks seetõttu korrata viidet mündi nimiväärtusele, välja arvatud 2-eurose mündi puhul, kui kasutatakse numbrit „2” või sõna „euro” asjakohases tähestikus või mõlemat. |
| --- | --- |

(12)

Euromündi serval olevat kirja tuleks pidada liikmesriiki tähistava külje osaks ja sellel ei tohiks seetõttu korrata viidet mündi nimiväärtusele, välja arvatud 2-eurose mündi puhul, kui kasutatakse numbrit „2” või sõna „euro” asjakohases tähestikus või mõlemat.

| (13) | Euromüntide liikmesriiki tähistava külje kujunduse üle otsustab iga liikmesriik, mille rahaühik on euro, ning arvesse tuleks võtta seda, et euromündid on ringluses kogu euroalal, mitte üksnes münte emiteerinud liikmesriigis. Tagamaks, et mündid oleksid ka liikmesriiki tähistavalt küljelt kohe äratuntavad kui euromündid, peaks kujundust ümbritsema liidu lipu 12 tähte. |
| --- | --- |

(13)

Euromüntide liikmesriiki tähistava külje kujunduse üle otsustab iga liikmesriik, mille rahaühik on euro, ning arvesse tuleks võtta seda, et euromündid on ringluses kogu euroalal, mitte üksnes münte emiteerinud liikmesriigis. Tagamaks, et mündid oleksid ka liikmesriiki tähistavalt küljelt kohe äratuntavad kui euromündid, peaks kujundust ümbritsema liidu lipu 12 tähte.

| (14) | Käibemüntide äratundmise hõlbustamiseks ja müntide vermimise nõuetekohase järjepidevuse tagamiseks tuleks liikmesriikidel lubada muuta ringlusse lastavate tavamüntide liikmesriiki tähistava külje kujundust ainult üks kord 15 aasta jooksul, v.a juhul, kui mündil osutatud riigipea vahetub. Sellega ei tohiks siiski piirata nende muudatuste tegemist, mis on vajalikud euro võltsimise ärahoidmiseks. Otsuse käibemüntide ühise Euroopa külje muudatuste üle peaks tegema nõukogu ning hääleõigus peaks olema ainult liikmesriikidel, mille rahaühik on euro. |
| --- | --- |

(14)

Käibemüntide äratundmise hõlbustamiseks ja müntide vermimise nõuetekohase järjepidevuse tagamiseks tuleks liikmesriikidel lubada muuta ringlusse lastavate tavamüntide liikmesriiki tähistava külje kujundust ainult üks kord 15 aasta jooksul, v.a juhul, kui mündil osutatud riigipea vahetub. Sellega ei tohiks siiski piirata nende muudatuste tegemist, mis on vajalikud euro võltsimise ärahoidmiseks. Otsuse käibemüntide ühise Euroopa külje muudatuste üle peaks tegema nõukogu ning hääleõigus peaks olema ainult liikmesriikidel, mille rahaühik on euro.

| (15) | Üksikutel liikmesriikidel peaks olema lubatud emiteerida mälestusmünte, et jäädvustada olulisi riikliku või üleeuroopalise tähtsusega teemasid, samal ajal kui nende liikmesriikide poolt, mille rahaühik on euro, ühiselt emiteeritud mälestusmüntidel tuleks jäädvustada kõige olulisemaid üleeuroopalisi teemasid. 2-eurone münt on selleks kõige sobivam peamiselt tänu mündi suurele läbimõõdule ja teatavatele tehnilistele omadustele, mis pakuvad piisavalt kaitset võltsimise vastu. |
| --- | --- |

(15)

Üksikutel liikmesriikidel peaks olema lubatud emiteerida mälestusmünte, et jäädvustada olulisi riikliku või üleeuroopalise tähtsusega teemasid, samal ajal kui nende liikmesriikide poolt, mille rahaühik on euro, ühiselt emiteeritud mälestusmüntidel tuleks jäädvustada kõige olulisemaid üleeuroopalisi teemasid. 2-eurone münt on selleks kõige sobivam peamiselt tänu mündi suurele läbimõõdule ja teatavatele tehnilistele omadustele, mis pakuvad piisavalt kaitset võltsimise vastu.

| (16) | Arvestades, et euromündid on ringlusse lastud kogu euroalal, ja vältimaks sobimatu kujunduse kasutamist, peaksid münte emiteerivad liikmesriigid üksteist ja komisjoni enne kavandatud käibelelaskmiskuupäeva euromüntide uue liikmesriiki tähistava külje kujunduse kavandist teavitama. Komisjon peaks kontrollima kavandite vastavust käesoleva määruse tehnilistele nõuetele. Nimetatud kavandid tuleks komisjonile esitada piisavalt vara enne münte emiteeriva liikmesriigi kavandatud käibelelaskmiskuupäeva, et jätta vajaduse korral piisavalt aega kujunduse muutmiseks. |
| --- | --- |

(16)

Arvestades, et euromündid on ringlusse lastud kogu euroalal, ja vältimaks sobimatu kujunduse kasutamist, peaksid münte emiteerivad liikmesriigid üksteist ja komisjoni enne kavandatud käibelelaskmiskuupäeva euromüntide uue liikmesriiki tähistava külje kujunduse kavandist teavitama. Komisjon peaks kontrollima kavandite vastavust käesoleva määruse tehnilistele nõuetele. Nimetatud kavandid tuleks komisjonile esitada piisavalt vara enne münte emiteeriva liikmesriigi kavandatud käibelelaskmiskuupäeva, et jätta vajaduse korral piisavalt aega kujunduse muutmiseks.

| (17) | Veelgi enam, tuleks kehtestada ühtsed tingimused euromüntide liikmesriiki tähistava külje kujunduse kinnitamiseks, et vältida sellise kujunduse valimist, mida võidakse mõnes liikmesriigis sobimatuks pidada. Arvestades asjaolu, et pädevus nii tundliku teema osas nagu euromüntide liikmesriike tähistava külje kujundus kuulub emiteerivale liikmesriigile, tuleks rakendamisvolitused anda nõukogule. Sellel alusel nõukogu tehtavad rakendusotsused peaksid olema tihedalt seotud nõukogu poolt aluslepingu artikli 128 lõike 2 alusel vastu võetud õigusaktidega. Seetõttu tuleks nimetatud otsuste vastuvõtmiseks nõukogus kohaldada nende nõukogu liikmete, kes esindavad liikmesriike, mille rahaühik ei ole euro, hääleõiguse peatamist aluslepingu artikli 139 lõikes 4 sätestatu kohaselt. Kõnealune kord peaks võimaldama emiteerival liikmesriigil muuta vajaduse korral oma kavandit õigel ajal, |
| --- | --- |

(17)

Veelgi enam, tuleks kehtestada ühtsed tingimused euromüntide liikmesriiki tähistava külje kujunduse kinnitamiseks, et vältida sellise kujunduse valimist, mida võidakse mõnes liikmesriigis sobimatuks pidada. Arvestades asjaolu, et pädevus nii tundliku teema osas nagu euromüntide liikmesriike tähistava külje kujundus kuulub emiteerivale liikmesriigile, tuleks rakendamisvolitused anda nõukogule. Sellel alusel nõukogu tehtavad rakendusotsused peaksid olema tihedalt seotud nõukogu poolt aluslepingu artikli 128 lõike 2 alusel vastu võetud õigusaktidega. Seetõttu tuleks nimetatud otsuste vastuvõtmiseks nõukogus kohaldada nende nõukogu liikmete, kes esindavad liikmesriike, mille rahaühik ei ole euro, hääleõiguse peatamist aluslepingu artikli 139 lõikes 4 sätestatu kohaselt. Kõnealune kord peaks võimaldama emiteerival liikmesriigil muuta vajaduse korral oma kavandit õigel ajal,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Euromüntide seeria koosneb kaheksast mündist nimiväärtusega 1 sent kuni 2 eurot ja need peavad vastama I lisas kehtestatud tehnilistele näitajatele.

Artikkel 2

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „käibemündid”— ringlusse lastavad euromündid, mille nimiväärtus ja tehniline kirjeldus on viidatud artiklis 1;

2)   „tavamündid”— käibemündid, välja arvatud mälestusmündid;

3)   „mälestusmündid”— käibemündid, mille eesmärk on jäädvustada teatavat teemat, nagu on määratletud artiklis 9.

Artikkel 3

Käibemüntidel on ühine Euroopa külg ja liikmesriiki äratuntavalt tähistav külg.

Artikkel 4

1.   Käibemüntide liikmesriiki tähistaval küljel ei korrata uuesti märget nimiväärtuse ega selle ükskõik millise osa kohta. Sellel ei korrata märget vääringu nimetuse ega selle ükskõik millise osa kohta, v.a juhul, kui selline märge tuleneb erinevast tähestikust.

2.   Erandina lõikest 1 võib 2-eurose mündi serval olev kiri viidata mündi nimiväärtusele, kui kasutatakse numbrit „2” või sõna „euro” asjakohases tähestikus või mõlemat.

Artikkel 5

Mis tahes nimiväärtusega käibemüntide liikmesriiki tähistavale küljele on märgitud mündi käibele lasknud liikmesriigi nimi või nime lühend.

Artikkel 6

1.   Käibemüntide liikmesriiki tähistaval küljel kujutatakse 12 tähest moodustunud sõõri, mis täielikult ümbritseb liikmesriiki tähistavat kujundust, sh aastaarvu ja märget emiteeriva liikmesriigi nime kohta. See ei takista teatavaid kujunduselemente ulatumast tähtede sõõri sisse, eeldusel et tähed on selged ja täielikult nähtavad. 12 tähte tuleks kujutada nii, nagu need on esitatud liidu lipul.

2.   Käibemüntide liikmesriiki tähistava külje kujunduse valimisel võetakse arvesse, et euromündid on ringluses kõigis liikmesriikides, mille rahaühik on euro.

Artikkel 7

1.   Tavamüntide liikmesriiki tähistava külje kujundust võib muuta ainult üks kord 15 aasta jooksul, piiramata nende muudatuste tegemist, mis on vajalikud euro võltsimise ärahoidmiseks.

2.   Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, võib tavamüntide liikmesriiki tähistava külje kujundust muuta, kui vahetub mündil osutatud riigipea. Asjaolu, et riigipea ametikoht on ajutiselt täitmata või riigipea ülesandeid täidetakse ajutiselt, ei anna täiendavat õigust sellise muudatuse tegemiseks.

Artikkel 8

Emiteerivad liikmesriigid ajakohastavad oma tavamüntide liikmesriiki tähistavat külge, et täielikult täita käesolevat määrust 20. juuniks 2062.

Artikkel 9

1.   Mälestusmüntide liikmesriigi kujundus erineb ringlusse lastavate tavamüntide kujundusest ning nendel jäädvustatakse üksnes olulisemaid riiklikke või üleeuroopalisi teemasid. Mälestusmüntidel, mille emiteerivad ühiselt kõik liikmesriigid, mille rahaühik on euro, jäädvustatakse üksnes kõige olulisemaid üleeuroopalisi teemasid ja nende kujunduses tuleb arvestada nende liikmesriikide põhiseadusest tulenevate võimalike nõuetega.

2.   Mälestusmündi serval olev kiri on sama nagu tavamündi puhul.

3.   Mälestusmüntide nimiväärtus võib olla üksnes 2 eurot.

Artikkel 10

1.   Liikmesriigid teatavad üksteisele käibemüntide liikmesriiki tähistava külje uue kujunduse kavandi, sh mündi serval oleva kirja ning mälestusmüntide puhul prognoositud emissiooni mahu enne selle kujunduse ametlikku kinnitamist.

2.   Volitused käibemüntide uue või muudetud liikmesriiki tähistava külje kavandite kinnitamiseks antakse nõukogule, kes tegutseb kvalifitseeritud häälteenamuse alusel kooskõlas lõigetes 3–7 sätestatud korraga.

Käesolevas artiklis viidatud otsuste tegemisel peatatakse nende riikide hääletusõigus, mille rahaühik ei ole euro.

3.   Lõike 1 kohaldamisel esitab emiteeriv liikmesriik nõukogule, komisjonile ja teistele liikmesriikidele, mille rahaühik on euro, käibemüntide uue kujunduse kavandi üldjuhul vähemalt kolm kuud enne kavandatud käibelelaskmiskuupäeva.

4.   Seitsme päeva jooksul pärast lõikes 3 osutatud kavandi esitamist võib iga liikmesriik, mille rahaühik on euro, esitada nõukogule ja komisjonile saadetud põhjendatud arvamuses vastuväite münti emiteeriva liikmesriigi esitatud kujunduse kavandi suhtes, kui nimetatud kujunduse kavand võib tõenäoliselt põhjustada selle liikmesriigi kodanike hulgas vastakaid reaktsioone.

5.   Kui komisjon leiab, et kujunduse kavand ei vasta käesolevas määruses sätestatud tehnilistele nõuetele, esitab ta seitsme päeva jooksul pärast lõikes 3 osutatud kavandi esitamist nõukogule negatiivse hinnangu.

6.   Kui nõukogule ei ole vastavalt lõigetes 4 ja 5 osutatud ajapiirangu jooksul esitatud põhjendatud arvamust ega negatiivset hinnangut, loetakse kavandi kinnitamise otsus nõukogus vastuvõetuks lõikes 5 osutatud ajapiirangu möödumisele järgneval päeval.

7.   Kõigil muudel juhtudel teeb nõukogu viivitamata otsuse kavandi kujunduse kinnitamise kohta, v.a juhul, kui emiteeriv liikmesriik võtab seitsme päeva jooksul pärast põhjendatud arvamuse või negatiivse hinnangu esitamist esitatud kavandi tagasi ja teatab nõukogule oma kavatsusest esitada uus kujunduse kavand.

8.   Komisjon avaldab kogu asjakohase teabe käibemüntide liikmesriiki tähistava külje uue kujunduse kohta Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 11

Artikleid 4, 5 ja 6 ning artikli 9 lõiget 2

| a) | ei kohaldata selliste käibemüntide suhtes, mis on emiteeritud või valmistatud enne 19. juunit 2012; |
| --- | --- |

a)

ei kohaldata selliste käibemüntide suhtes, mis on emiteeritud või valmistatud enne 19. juunit 2012;

| b) | ei kohaldata üleminekuajal, mis lõpeb 20. juunil 2062, sellise kujunduse suhtes, mida 19. juunil 2012 juba kasutati seaduslikult käibemüntidel. |
| --- | --- |

b)

ei kohaldata üleminekuajal, mis lõpeb 20. juunil 2062, sellise kujunduse suhtes, mida 19. juunil 2012 juba kasutati seaduslikult käibemüntidel.

Käibemündid, mis on emiteeritud või valmistatud üleminekuaja jooksul, võivad jääda piiramatu aja jooksul kehtivaks seaduslikuks maksevahendiks.

Artikkel 12

Määrus (EÜ) nr 975/98 tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele kooskõlas III lisa vastavustabelile.

Artikkel 13

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas aluslepingutega.

Luxembourg, 24. juuni 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

E. VENIZELOS

---

(1)  EÜT L 139, 11.5.1998, lk 6.

1

(2)  Vt II lisa.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 1994. aasta direktiiv 94/27/EÜ, millega kaheteistkümnendat korda muudetakse direktiivi 76/769/EMÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangutega (EÜT L 188, 22.7.1994, lk 1).

3

---

I LISA

Artiklis 1 viidatud tehnilised näitajad

| Nimiväärtus (eurodes) | Dia-meeter (mm) | Paksus (mm) | Kaal (g) | Kuju | Värvus | Koostis | Serv |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2 | 25,75 | 2,20 | 8,5 | Ümmargune | Rõngas: hõbedane | Vask-nikkel
  (Cu75Ni25) | Serval paiknev tekst Tihe rihveldus |
| Keskmine osa: kuldne | Kolmekihiline:
  nikkel-messing/nikkel/nikkel-messing
  CuZn20Ni5/Ni12/CuZn20Ni5 |
| 1 | 23,25 | 2,33 | 7,5 | Ümmargune | Rõngas: kuldne | Nikkel-messing
  (CuZn20Ni5) | Katkendlik rihveldus |
| Keskmine osa: hõbedane | Kolmekihiline:
  Cu75Ni25/Ni7/Cu75Ni25 |
| 0,50 | 24,25 | 2,38 | 7,8 | Ümmargune | Kuldne | Nordic Gold
  Cu89Al5Zn5Sn1 | Tihedalt hammastatud serv |
| 0,20 | 22,25 | 2,14 | 5,7 | Ümmargune, mõningate sälkudega („Hispaania lille” kujuline) | Kuldne | Nordic Gold
  Cu89Al5Zn5Sn1 | Sile |
| 0,10 | 19,75 | 1,93 | 4,1 | Ümmargune | Kuldne | Nordic Gold
  Cu89Al5Zn5Sn1 | Tihedalt hammastatud serv |
| 0,05 | 21,25 | 1,67 | 3,9 | Ümmargune | Vaskne | Vasega kaetud teras | Sile |
| 0,02 | 18,75 | 1,67 | 3 | Ümmargune | Vaskne | Vasega kaetud teras | Sile, ühe soonega |
| 0,01 | 16,25 | 1,67 | 2,3 | Ümmargune | Vaskne | Vasega kaetud teras | Sile |

Nimiväärtus (eurodes)

Dia-meeter (mm)

Paksus (mm)

Kaal (g)

Kuju

Värvus

Koostis

Serv

2

25,75

2,20

8,5

Ümmargune

Rõngas: hõbedane

Vask-nikkel

(Cu75Ni25)

Serval paiknev tekst Tihe rihveldus

Keskmine osa: kuldne

Kolmekihiline:

nikkel-messing/nikkel/nikkel-messing

CuZn20Ni5/Ni12/CuZn20Ni5

1

23,25

2,33

7,5

Ümmargune

Rõngas: kuldne

Nikkel-messing

(CuZn20Ni5)

Katkendlik rihveldus

Keskmine osa: hõbedane

Kolmekihiline:

Cu75Ni25/Ni7/Cu75Ni25

0,50

24,25

2,38

7,8

Ümmargune

Kuldne

Nordic Gold

Cu89Al5Zn5Sn1

Tihedalt hammastatud serv

0,20

22,25

2,14

5,7

Ümmargune, mõningate sälkudega („Hispaania lille” kujuline)

Kuldne

Nordic Gold

Cu89Al5Zn5Sn1

Sile

0,10

19,75

1,93

4,1

Ümmargune

Kuldne

Nordic Gold

Cu89Al5Zn5Sn1

Tihedalt hammastatud serv

0,05

21,25

1,67

3,9

Ümmargune

Vaskne

Vasega kaetud teras

Sile

0,02

18,75

1,67

3

Ümmargune

Vaskne

Vasega kaetud teras

Sile, ühe soonega

0,01

16,25

1,67

2,3

Ümmargune

Vaskne

Vasega kaetud teras

Sile

---

II LISA

Kehtetuks tunnistatud määrus koos muudatuste loeteluga

| Nõukogu määrus (EÜ) nr 975/98 | (EÜT L 139, 11.5.1998, lk 6) |
| --- | --- |
| Nõukogu määrus (EÜ) nr 423/1999 | (EÜT L 52, 27.2.1999, lk 2) |
| Nõukogu määrus (EL) nr 566/2012 | (ELT L 169, 29.6.2012, lk 8) |

Nõukogu määrus (EÜ) nr 975/98

(EÜT L 139, 11.5.1998, lk 6)

Nõukogu määrus (EÜ) nr 423/1999

(EÜT L 52, 27.2.1999, lk 2)

Nõukogu määrus (EL) nr 566/2012

(ELT L 169, 29.6.2012, lk 8)

---

III LISA

Vastavustabel

| Määrus (EÜ) nr 975/98 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikli 1 sissejuhatav lause | Artikkel 1 |
| Artikkel 1a | Artikkel 2 |
| Artikkel 1b | Artikkel 3 |
| Artikkel 1c | Artikkel 4 |
| Artikkel 1d | Artikkel 5 |
| Artikkel 1e | Artikkel 6 |
| Artikkel 1f | Artikkel 7 |
| Artikkel 1g | Artikkel 8 |
| Artikkel 1h | Artikkel 9 |
| Artikkel 1i | Artikkel 10 |
| Artikli 1j sissejuhatava lause alapunkt a ja alapunkti b esimene lause | Artikli 11 esimene lõik |
| Artikli 1j alapunkti b teine lause | Artikli 11 teine lõik |
| — | Artikkel 12 |
| Artikkel 2 | Artikkel 13 |
| Artikkel 1, tabel | I lisa |
| — | II lisa |
| — | III lisa |

Määrus (EÜ) nr 975/98

Käesolev määrus

Artikli 1 sissejuhatav lause

Artikkel 1

Artikkel 1a

Artikkel 2

Artikkel 1b

Artikkel 3

Artikkel 1c

Artikkel 4

Artikkel 1d

Artikkel 5

Artikkel 1e

Artikkel 6

Artikkel 1f

Artikkel 7

Artikkel 1g

Artikkel 8

Artikkel 1h

Artikkel 9

Artikkel 1i

Artikkel 10

Artikli 1j sissejuhatava lause alapunkt a ja alapunkti b esimene lause

Artikli 11 esimene lõik

Artikli 1j alapunkti b teine lause

Artikli 11 teine lõik

—

Artikkel 12

Artikkel 2

Artikkel 13

Artikkel 1, tabel

I lisa

—

II lisa

—

III lisa

---

| 2.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 194/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 194/8

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 730/2014,

1. juuli 2014,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 1. juuli 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MK | 66,3 |
| TR | 88,4 |
| XS | 59,1 |
| ZZ | 71,3 |
| 0707 00 05 | MK | 32,3 |
| TR | 78,2 |
| ZZ | 55,3 |
| 0709 93 10 | TR | 109,2 |
| ZZ | 109,2 |
| 0805 50 10 | AR | 109,4 |
| BO | 136,6 |
| TR | 107,6 |
| UY | 127,1 |
| ZA | 119,1 |
| ZZ | 120,0 |
| 0808 10 80 | AR | 115,4 |
| BR | 78,2 |
| CL | 103,5 |
| NZ | 130,2 |
| US | 144,9 |
| ZA | 132,3 |
| ZZ | 117,4 |
| 0809 10 00 | TR | 215,6 |
| ZZ | 215,6 |
| 0809 29 00 | TR | 307,8 |
| ZZ | 307,8 |
| 0809 30 | TR | 149,8 |
| XS | 54,4 |
| ZZ | 102,1 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MK

66,3

TR

88,4

XS

59,1

ZZ

71,3

0707 00 05

MK

32,3

TR

78,2

ZZ

55,3

0709 93 10

TR

109,2

ZZ

109,2

0805 50 10

AR

109,4

BO

136,6

TR

107,6

UY

127,1

ZA

119,1

ZZ

120,0

0808 10 80

AR

115,4

BR

78,2

CL

103,5

NZ

130,2

US

144,9

ZA

132,3

ZZ

117,4

0809 10 00

TR

215,6

ZZ

215,6

0809 29 00

TR

307,8

ZZ

307,8

0809 30

TR

149,8

XS

54,4

ZZ

102,1

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

DIREKTIIVID

| 2.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 194/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 194/10

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2014/85/EL,

1. juuli 2014,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/126/EÜ juhilubade kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/126/EÜ juhilubade kohta, (1) eriti selle artiklit 8,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Oluliselt on parandatud tunnelite ohutust Euroopa Liidus, sealhulgas tänu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2004/54/EÜ (2). Selleks et täielikult tagada kõnealuste paranduste tõhusus, on vaja, et juhid teaksid ja mõistaksid ohutu tunnelisõidu põhimõtteid ning oskaksid neid rakendada oma liikluskäitumises. Nõukogu direktiivis 91/439/EMÜ (3) esitatud teooria- ja sõidueksami nõudeid muudeti seega vastavalt komisjoni direktiiviga 2008/65/EÜ, (4) samuti tuleks muuta uuesti sõnastatud direktiivi 2006/126/EÜ nõudeid. |
| --- | --- |

(1)

Oluliselt on parandatud tunnelite ohutust Euroopa Liidus, sealhulgas tänu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2004/54/EÜ (2). Selleks et täielikult tagada kõnealuste paranduste tõhusus, on vaja, et juhid teaksid ja mõistaksid ohutu tunnelisõidu põhimõtteid ning oskaksid neid rakendada oma liikluskäitumises. Nõukogu direktiivis 91/439/EMÜ (3) esitatud teooria- ja sõidueksami nõudeid muudeti seega vastavalt komisjoni direktiiviga 2008/65/EÜ, (4) samuti tuleks muuta uuesti sõnastatud direktiivi 2006/126/EÜ nõudeid.

| (2) | Alates direktiivi 2006/126/EÜ vastuvõtmisest on teaduslikult põhjendatud teadmised juhtimissobivust mõjutavate terviseseisundite kohta edasi arenenud, eelkõige seoses nii liiklusohutusele kaasnevate riskide kui ka ravi tõhususega kõnealuste riskide ärahoidmisel. Hiljuti on avaldatud arvukalt uuringuid ja teadustöid, mis kinnitavad, et obstruktiivse uneapnoe sündroom on üks mootorsõidukiõnnetuste suurimaid riskitegureid. Seetõttu ei tohiks seda terviseprobleemi juhiluba käsitlevates ELi õigusaktides enam ignoreerida. |
| --- | --- |

(2)

Alates direktiivi 2006/126/EÜ vastuvõtmisest on teaduslikult põhjendatud teadmised juhtimissobivust mõjutavate terviseseisundite kohta edasi arenenud, eelkõige seoses nii liiklusohutusele kaasnevate riskide kui ka ravi tõhususega kõnealuste riskide ärahoidmisel. Hiljuti on avaldatud arvukalt uuringuid ja teadustöid, mis kinnitavad, et obstruktiivse uneapnoe sündroom on üks mootorsõidukiõnnetuste suurimaid riskitegureid. Seetõttu ei tohiks seda terviseprobleemi juhiluba käsitlevates ELi õigusaktides enam ignoreerida.

| (3) | Direktiivi 2006/126/EÜ tuleks seega muuta, et viia III lisa kooskõlla teaduse ja tehnika arenguga. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivi 2006/126/EÜ tuleks seega muuta, et viia III lisa kooskõlla teaduse ja tehnika arenguga.

| (4) | Pärast direktiivi 2006/126/EÜ muutmist komisjoni direktiiviga 2012/36/EL (5) avastati direktiivi 2006/126/EÜ II lisas keelelised vead. Need tuleks parandada. |
| --- | --- |

(4)

Pärast direktiivi 2006/126/EÜ muutmist komisjoni direktiiviga 2012/36/EL (5) avastati direktiivi 2006/126/EÜ II lisas keelelised vead. Need tuleks parandada.

| (5) | Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta (6) kohustuvad liikmesriigid põhjendatud juhtudel lisama ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu selgitavat dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi osade ja ülevõtvate siseriiklike õigusaktide vastavate osade vahel. |
| --- | --- |

(5)

Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta (6) kohustuvad liikmesriigid põhjendatud juhtudel lisama ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu selgitavat dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi osade ja ülevõtvate siseriiklike õigusaktide vastavate osade vahel.

| (6) | Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas juhilubade komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas juhilubade komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2006/126/EÜ II ja III lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid võtavad vastu käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid ja avaldavad need hiljemalt 31. detsembril 2015. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 31. detsembrist 2015.

Kui liikmesriigid need õigusnormid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 1. juuli 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

asepresident

Siim KALLAS

---

(1)  ELT L 403, 30.12.2006, lk 18.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/54/EÜ, 29. aprill 2004, tunnelite miinimumohutusnõuete kohta üleeuroopalises teedevõrgus (ELT L 167, 30.4.2004, lk 39).

2

(3)  Nõukogu direktiiv 91/439/EMÜ, 29. juuli 1991, juhilubade kohta (EÜT L 237, 24.8.1991, lk 1).

3

(4)  Komisjoni direktiiv 2008/65/EÜ, 27. juuni 2008, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/439/EMÜ juhilubade kohta (ELT L 168, 28.6.2008, lk 36).

4

(5)  Komisjoni direktiiv 2012/36/EL, 19. november 2012, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/126/EÜ juhilubade kohta (ELT L 321, 20.11.2012, lk 54).

5

(6)  ELT C 369, 17.12.2011, lk 14.

6

---

LISA

| 1. | Direktiivi 2006/126/EÜ II lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 2.1.3 asendatakse järgmisega:






  „2.1.3. | Tee:






  — | ohutu pikivahe hoidmise, pidurdusteekonna ja teelpüsimise kõige tähtsamad põhimõtted erinevate ilmastiku- ja teeolude puhul, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Direktiivi 2006/126/EÜ II lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 2.1.3 asendatakse järgmisega:

„2.1.3.

Tee:

—

ohutu pikivahe hoidmise, pidurdusteekonna ja teelpüsimise kõige tähtsamad põhimõtted erinevate ilmastiku- ja teeolude puhul,

| — | liikluse ohutegurid, mis on seotud erinevate teeoludega, eelkõige nende muutumisega ilma muutudes ning päeva ja öö vaheldudes, |
| --- | --- |

—

liikluse ohutegurid, mis on seotud erinevate teeoludega, eelkõige nende muutumisega ilma muutudes ning päeva ja öö vaheldudes,

| — | erinevate teeliikide omadused ning sellega seonduvad nõuded, |
| --- | --- |

—

erinevate teeliikide omadused ning sellega seonduvad nõuded,

| — | sõiduki ohutu juhtimine maanteetunnelites;”; |
| --- | --- |

—

sõiduki ohutu juhtimine maanteetunnelites;”;

| b) | punkt 5.1.3 asendatakse järgmisega:






  „5.1.3. | Erisätted C-, CE-, D- ja DE-kategooria sõidukite kohta
  Liikmesriigid võivad otsustada, et punktis 5.1.2 osutatud automaatkäigukastiga sõidukite piirangut ei kanta C-, CE-, D- või DE-kategooria sõiduki juhiloale, kui taotleja omab juba käsikäigukastiga sõiduki juhiluba B-, BE-, C-, CE-, C1-, C1E-, D-, DE-, D1- või D1E-kategooria puhul ning on oskuste ja käitumise eksamil sooritanud punktis 8.4 kirjeldatud tegevused.”; |
| --- | --- | --- |

b)

punkt 5.1.3 asendatakse järgmisega:

„5.1.3.

Erisätted C-, CE-, D- ja DE-kategooria sõidukite kohta

Liikmesriigid võivad otsustada, et punktis 5.1.2 osutatud automaatkäigukastiga sõidukite piirangut ei kanta C-, CE-, D- või DE-kategooria sõiduki juhiloale, kui taotleja omab juba käsikäigukastiga sõiduki juhiluba B-, BE-, C-, CE-, C1-, C1E-, D-, DE-, D1- või D1E-kategooria puhul ning on oskuste ja käitumise eksamil sooritanud punktis 8.4 kirjeldatud tegevused.”;

| c) | punkt 6.3.8 asendatakse järgmisega:






  6.3.8. | „Erilised teeosad (kui võimalik): ringristmikud; raudteeületuskohad; trammi- ja bussipeatused; ülekäigurajad; pikkadel tõusudel üles-/allamäge sõitmine; tunnelid;”; |
| --- | --- | --- |

c)

punkt 6.3.8 asendatakse järgmisega:

6.3.8.

„Erilised teeosad (kui võimalik): ringristmikud; raudteeületuskohad; trammi- ja bussipeatused; ülekäigurajad; pikkadel tõusudel üles-/allamäge sõitmine; tunnelid;”;

| d) | punkt 7.4.8 asendatakse järgmisega:






  7.4.8. | „Erilised teeosad (kui võimalik): ringristmikud; raudteeületuskohad; trammi- ja bussipeatused; ülekäigurajad; pikkadel tõusudel üles-/allamäge sõitmine; tunnelid;”; |
| --- | --- | --- |

d)

punkt 7.4.8 asendatakse järgmisega:

7.4.8.

„Erilised teeosad (kui võimalik): ringristmikud; raudteeületuskohad; trammi- ja bussipeatused; ülekäigurajad; pikkadel tõusudel üles-/allamäge sõitmine; tunnelid;”;

| e) | punkt 8.3.8 asendatakse järgmisega:






  8.3.8. | „Erilised teeosad (kui võimalik): ringristmikud; raudteeületuskohad; trammi- ja bussipeatused; ülekäigurajad; pikkadel tõusudel üles-/allamäge sõitmine; tunnelid;”; |
| --- | --- | --- |

e)

punkt 8.3.8 asendatakse järgmisega:

8.3.8.

„Erilised teeosad (kui võimalik): ringristmikud; raudteeületuskohad; trammi- ja bussipeatused; ülekäigurajad; pikkadel tõusudel üles-/allamäge sõitmine; tunnelid;”;

| 2. | Direktiivi 2006/126/EÜ III lisa punkt 11 („NEUROLOOGILISED HAIGUSED”) asendatakse järgmisega:
  „NEUROLOOGILISED HAIGUSED JA OBSTRUKTIIVSE UNEAPNOE SÜNDROOM
  NEUROLOOGILISED HAIGUSED








  11.1. | Juhiluba ei väljastata ega uuendata tõsist neuroloogilist haigust põdevatele juhiloa taotlejatele või sõidukijuhtidele, kui lisaks taotlusele ei esitata kinnitatud meditsiinilist arvamust.
  Haigustega või kesk- või perifeerset närvisüsteemi mõjutava kirurgilise sekkumisega seotud neuroloogilisi häireid, mis põhjustavad meeleelundite puudulikkust või liikumisvaegust ning mõjutavad tasakaalu ja koordinatsiooni, tuleb arvestada vastavalt nende tagajärgedele ja progresseerumisohule. Sellistel juhtudel toimub juhiloa väljastamine või uuendamine seisundi halvenemise ohu korrapärase hindamise alusel. |
| --- | --- | --- |

2.

Direktiivi 2006/126/EÜ III lisa punkt 11 („NEUROLOOGILISED HAIGUSED”) asendatakse järgmisega:

„NEUROLOOGILISED HAIGUSED JA OBSTRUKTIIVSE UNEAPNOE SÜNDROOM

NEUROLOOGILISED HAIGUSED

11.1.

Juhiluba ei väljastata ega uuendata tõsist neuroloogilist haigust põdevatele juhiloa taotlejatele või sõidukijuhtidele, kui lisaks taotlusele ei esitata kinnitatud meditsiinilist arvamust.

Haigustega või kesk- või perifeerset närvisüsteemi mõjutava kirurgilise sekkumisega seotud neuroloogilisi häireid, mis põhjustavad meeleelundite puudulikkust või liikumisvaegust ning mõjutavad tasakaalu ja koordinatsiooni, tuleb arvestada vastavalt nende tagajärgedele ja progresseerumisohule. Sellistel juhtudel toimub juhiloa väljastamine või uuendamine seisundi halvenemise ohu korrapärase hindamise alusel.

OBSTRUKTIIVSE UNEAPNOE SÜNDROOM

| 11.2. | Järgmistes punktides vastab keskmine obstruktiivse uneapnoe sündroom apnoede ja hüpnoede arvule tunnis (apnoe/hüpnoe indeksile), mis on vahemikus 15–29, ning raske obstruktiivse uneapnoe sündroom apnoe/hüpnoe indeksile, mis on 30 või suurem. Mõlemaid seostatakse ülemäärase päevase unisusega. |
| --- | --- |

11.2.

Järgmistes punktides vastab keskmine obstruktiivse uneapnoe sündroom apnoede ja hüpnoede arvule tunnis (apnoe/hüpnoe indeksile), mis on vahemikus 15–29, ning raske obstruktiivse uneapnoe sündroom apnoe/hüpnoe indeksile, mis on 30 või suurem. Mõlemaid seostatakse ülemäärase päevase unisusega.

| 11.3. | Keskmise või raske obstruktiivse uneapnoe sündroomi kahtlusega juhiloa taotlejad või sõidukijuhid saadetakse enne juhiloa väljastamist või uuendamist nõu saamiseks edasi volitatud arsti juurde. Neil võidakse soovitada kuni diagnoosi kinnitamiseni sõidukit mitte juhtida. |
| --- | --- |

11.3.

Keskmise või raske obstruktiivse uneapnoe sündroomi kahtlusega juhiloa taotlejad või sõidukijuhid saadetakse enne juhiloa väljastamist või uuendamist nõu saamiseks edasi volitatud arsti juurde. Neil võidakse soovitada kuni diagnoosi kinnitamiseni sõidukit mitte juhtida.

| 11.4. | Juhiloa võib väljastada keskmise või raske obstruktiivse uneapnoe sündroomiga juhiloa taotlejatele või sõidukijuhtidele, kes suudavad oma terviseprobleemi piisava kontrolli all hoida, saavad asjakohast ravi ja kelle seisund võib olla paranenud (mida kinnitatakse kinnitatud meditsiinilise arvamusega). |
| --- | --- |

11.4.

Juhiloa võib väljastada keskmise või raske obstruktiivse uneapnoe sündroomiga juhiloa taotlejatele või sõidukijuhtidele, kes suudavad oma terviseprobleemi piisava kontrolli all hoida, saavad asjakohast ravi ja kelle seisund võib olla paranenud (mida kinnitatakse kinnitatud meditsiinilise arvamusega).

| 11.5. | Ravitavad keskmise või raske obstruktiivse uneapnoe sündroomiga juhiloa taotlejad või sõidukijuhid peavad läbima korrapärased arstlikud läbivaatused ajavahemike järel, mis ei ületa 1. rühma juhtide puhul kolme aastat ja 2. rühma juhtide puhul üht aastat, et teha kindlaks ravile allumise määr, ravi jätkamise vajadus ja pidev valvsus.”. |
| --- | --- |

11.5.

Ravitavad keskmise või raske obstruktiivse uneapnoe sündroomiga juhiloa taotlejad või sõidukijuhid peavad läbima korrapärased arstlikud läbivaatused ajavahemike järel, mis ei ületa 1. rühma juhtide puhul kolme aastat ja 2. rühma juhtide puhul üht aastat, et teha kindlaks ravile allumise määr, ravi jätkamise vajadus ja pidev valvsus.”.

---