# Az Európai Unió L 206/2014

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 206 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 57. évfolyam2014. július 14. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 206

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

57. évfolyam2014. július 14.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | BELSŐ SZABÁLYZATOK ÉS ELJÁRÁSI SZABÁLYZATOK |
| | * | Az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékének eljárási szabályzata | 1 |
| | * | Az Európai Unió Közszolgálati Törvényszéke hivatalvezetőjének szóló szolgálati utasítások | 46 |
| | * | Gyakorlati útmutató a felek részére az Európai Unió Közszolgálati Törvényszéke előtti bírósági eljárásról | 52 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

BELSŐ SZABÁLYZATOK ÉS ELJÁRÁSI SZABÁLYZATOK

*

Az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékének eljárási szabályzata

1

*

Az Európai Unió Közszolgálati Törvényszéke hivatalvezetőjének szóló szolgálati utasítások

46

*

Gyakorlati útmutató a felek részére az Európai Unió Közszolgálati Törvényszéke előtti bírósági eljárásról

52

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

BELSŐ SZABÁLYZATOK ÉS ELJÁRÁSI SZABÁLYZATOK

| 14.7.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 206/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 206/1

---

AZ EURÓPAI UNIÓ KÖZSZOLGÁLATI TÖRVÉNYSZÉKÉNEK ELJÁRÁSI SZABÁLYZATA

Tartalomjegyzék

| BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK | 6 |
| --- | --- |

| 1. cikk | Fogalmak | 6 |
| --- | --- | --- |

1. cikk

| I. CÍM | A KÖZSZOLGÁLATI TÖRVÉNYSZÉK SZERVEZETE | 7 |
| --- | --- | --- |

I. CÍM

| 1. FEJEZET | A Közszolgálati Törvényszék elnöke és tagjai | 7 |
| --- | --- | --- |

1. FEJEZET

| 2. cikk | A bírák megbízatási ideje | 7 |
| --- | --- | --- |

2. cikk

| 3. cikk | Eskütétel | 7 |
| --- | --- | --- |

3. cikk

| 4. cikk | Ünnepélyes kötelezettségvállalás | 7 |
| --- | --- | --- |

4. cikk

| 5. cikk | A bíró hivatalából való elmozdítása | 7 |
| --- | --- | --- |

5. cikk

| 6. cikk | Rangsor | 8 |
| --- | --- | --- |

6. cikk

| 7. cikk | A Közszolgálati Törvényszék elnökének megválasztása | 8 |
| --- | --- | --- |

7. cikk

| 8. cikk | A Közszolgálati Törvényszék elnökének hatásköre | 8 |
| --- | --- | --- |

8. cikk

| 9. cikk | A Közszolgálati Törvényszék elnökének helyettesítése | 9 |
| --- | --- | --- |

9. cikk

| 2. FEJEZET | Ítélkező testületek | 9 |
| --- | --- | --- |

2. FEJEZET

| 10. cikk | Ítélkező testületek | 9 |
| --- | --- | --- |

10. cikk

| 11. cikk | A tanácsok megalakítása | 9 |
| --- | --- | --- |

11. cikk

| 12. cikk | Tanácselnökök | 9 |
| --- | --- | --- |

12. cikk

| 13. cikk | Rendes ítélkező testület – Az ügyek kiosztása a tanácsoknak | 9 |
| --- | --- | --- |

13. cikk

| 14. cikk | Az ügy teljes ülés vagy öt bíróból álló tanács elé utalása | 10 |
| --- | --- | --- |

14. cikk

| 15. cikk | Az ügy egyesbíró elé utalása | 10 |
| --- | --- | --- |

15. cikk

| 3. FEJEZET | Hivatal és szervezeti egységek | 10 |
| --- | --- | --- |

3. FEJEZET

| 1. szakasz – | Hivatal | 10 |
| --- | --- | --- |

1. szakasz –

| 16. cikk | A hivatalvezető kinevezése | 10 |
| --- | --- | --- |

16. cikk

| 17. cikk | A hivatalvezető megbízatásának megszűnése | 11 |
| --- | --- | --- |

17. cikk

| 18. cikk | Hivatalvezető-helyettes | 11 |
| --- | --- | --- |

18. cikk

| 19. cikk | A hivatalvezető távolléte vagy akadályoztatása | 11 |
| --- | --- | --- |

19. cikk

| 20. cikk | A hivatalvezető hatáskörei | 11 |
| --- | --- | --- |

20. cikk

| 21. cikk | Nyilvántartás vezetése | 12 |
| --- | --- | --- |

21. cikk

| 22. cikk | Az ügy iratanyagába és a nyilvántartásba való betekintés | 12 |
| --- | --- | --- |

22. cikk

| 2. szakasz – | A Közszolgálati Törvényszék egyéb szervezeti egységei | 12 |
| --- | --- | --- |

2. szakasz –

| 23. cikk | Tisztviselők és egyéb alkalmazottak | 12 |
| --- | --- | --- |

23. cikk

| 4. FEJEZET | A Közszolgálati Törvényszék működése | 12 |
| --- | --- | --- |

4. FEJEZET

| 24. cikk | A Közszolgálati Törvényszék üléseinek napja, időpontja és helye | 12 |
| --- | --- | --- |

24. cikk

| 25. cikk | A Közszolgálati Törvényszék éves munkarendje | 13 |
| --- | --- | --- |

25. cikk

| 26. cikk | Határozatképesség | 13 |
| --- | --- | --- |

26. cikk

| 27. cikk | Bíró távolléte vagy akadályoztatása | 13 |
| --- | --- | --- |

27. cikk

| 28. cikk | Az öt bíróból álló tanács valamely bírájának a tárgyalást megelőző távolléte vagy akadályoztatása | 13 |
| --- | --- | --- |

28. cikk

| 29. cikk | A tanácskozásokra vonatkozó szabályok | 13 |
| --- | --- | --- |

29. cikk

| 30. cikk | A tanácskozásokon részt vevő bírák száma | 14 |
| --- | --- | --- |

30. cikk

| II. CÍM | ELJÁRÁSI RENDELKEZÉSEK | 14 |
| --- | --- | --- |

II. CÍM

| 1. FEJEZET | Általános rendelkezések | 14 |
| --- | --- | --- |

1. FEJEZET

| 1. szakasz – | A meghatalmazottak, tanácsadók és ügyvédek | 14 |
| --- | --- | --- |

1. szakasz –

| 31. cikk | A meghatalmazottak, tanácsadók és ügyvédek jogosultsága | 14 |
| --- | --- | --- |

31. cikk

| 32. cikk | Kiváltságok, mentességek és kedvezmények | 14 |
| --- | --- | --- |

32. cikk

| 33. cikk | A mentesség megvonása | 15 |
| --- | --- | --- |

33. cikk

| 34. cikk | Az eljárásból való kizárás | 15 |
| --- | --- | --- |

34. cikk

| 35. cikk | Egyetemi vagy főiskolai oktatók | 15 |
| --- | --- | --- |

35. cikk

| 2. szakasz – | Kézbesítés | 15 |
| --- | --- | --- |

2. szakasz –

| 36. cikk | Kézbesítés | 15 |
| --- | --- | --- |

36. cikk

| 3. szakasz – | Határidők | 16 |
| --- | --- | --- |

3. szakasz –

| 37. cikk | Határidő-számítás | 16 |
| --- | --- | --- |

37. cikk

| 38. cikk | A távolságra tekintettel járó határidő | 16 |
| --- | --- | --- |

38. cikk

| 39. cikk | A határidők megállapítása és meghosszabbítása | 16 |
| --- | --- | --- |

39. cikk

| 4. szakasz – | Az ügyek elbírálásának módjai | 17 |
| --- | --- | --- |

4. szakasz –

| 40. cikk | Az ügyek elbírálásának módjai | 17 |
| --- | --- | --- |

40. cikk

| 41. cikk | Az ügyek elbírálásának sorrendje | 17 |
| --- | --- | --- |

41. cikk

| 42. cikk | A felfüggesztés esetei és az eljárás | 17 |
| --- | --- | --- |

42. cikk

| 43. cikk | A felfüggesztés tartama és joghatásai | 17 |
| --- | --- | --- |

43. cikk

| 44. cikk | Az ügyek egyesítése és elkülönítése, egy ügy több ügyre bontása | 18 |
| --- | --- | --- |

44. cikk

| 5. szakasz – | Eljárási iratok, dokumentumok és mellékletek | 18 |
| --- | --- | --- |

5. szakasz –

| 45. cikk | Az eljárási iratok benyújtása | 18 |
| --- | --- | --- |

45. cikk

| 46. cikk | Az eljárási iratok terjedelme | 19 |
| --- | --- | --- |

46. cikk

| 47. cikk | A dokumentumok és mellékletek bizalmas jellege | 19 |
| --- | --- | --- |

47. cikk

| 48. cikk | Névtelenség | 19 |
| --- | --- | --- |

48. cikk

| 2. FEJEZET | A rendes eljárás | 19 |
| --- | --- | --- |

2. FEJEZET

| 1. szakasz – | Az eljárás írásbeli szakasza | 19 |
| --- | --- | --- |

1. szakasz –

| 49. cikk | Általános szabály | 19 |
| --- | --- | --- |

49. cikk

| 50. cikk | Keresetlevél | 20 |
| --- | --- | --- |

50. cikk

| 51. cikk | A keresetlevél kézbesítése és közlemény a Hivatalos Lapban | 20 |
| --- | --- | --- |

51. cikk

| 52. cikk | Az ügyek ítélkező testületeknek történő első kiosztása | 20 |
| --- | --- | --- |

52. cikk

| 53. cikk | Ellenkérelem | 21 |
| --- | --- | --- |

53. cikk

| 54. cikk | A dokumentumok megküldése | 21 |
| --- | --- | --- |

54. cikk

| 55. cikk | Második beadványváltás | 21 |
| --- | --- | --- |

55. cikk

| 2. szakasz – | Jogalapok és bizonyítékok az eljárás során | 22 |
| --- | --- | --- |

2. szakasz –

| 56. cikk | Új jogalapok | 22 |
| --- | --- | --- |

56. cikk

| 57. cikk | Új bizonyítékok előterjesztése és felajánlása | 22 |
| --- | --- | --- |

57. cikk

| 3. szakasz – | Előzetes jelentés | 22 |
| --- | --- | --- |

3. szakasz –

| 58. cikk | Előzetes jelentés | 22 |
| --- | --- | --- |

58. cikk

| 4. szakasz – | Az eljárás szóbeli szakasza | 22 |
| --- | --- | --- |

4. szakasz –

| 59. cikk | Tárgyalás tartása | 22 |
| --- | --- | --- |

59. cikk

| 60. cikk | A tárgyalás időpontja | 22 |
| --- | --- | --- |

60. cikk

| 61. cikk | Közös tárgyalás | 23 |
| --- | --- | --- |

61. cikk

| 62. cikk | A felek tárgyalásról való távolmaradása | 23 |
| --- | --- | --- |

62. cikk

| 63. cikk | A tárgyalás menete | 23 |
| --- | --- | --- |

63. cikk

| 64. cikk | A szóbeli szakasz befejezése és újbóli megnyitása | 23 |
| --- | --- | --- |

64. cikk

| 65. cikk | A tárgyalási jegyzőkönyv | 23 |
| --- | --- | --- |

65. cikk

| 66. cikk | A tárgyalásról készített hangfelvétel | 23 |
| --- | --- | --- |

66. cikk

| 3. FEJEZET | Pervezető intézkedések és bizonyításfelvétel | 24 |
| --- | --- | --- |

3. FEJEZET

| 1. szakasz – | Célok | 24 |
| --- | --- | --- |

1. szakasz –

| 67. cikk | Célok | 24 |
| --- | --- | --- |

67. cikk

| 2. szakasz – | Pervezető intézkedések | 24 |
| --- | --- | --- |

2. szakasz –

| 68. cikk | Tárgy | 24 |
| --- | --- | --- |

68. cikk

| 69. cikk | Eljárás | 24 |
| --- | --- | --- |

69. cikk

| 3. szakasz – | Bizonyításfelvétel | 25 |
| --- | --- | --- |

3. szakasz –

| 70. cikk | Tárgy | 25 |
| --- | --- | --- |

70. cikk

| 71. cikk | Eljárás | 25 |
| --- | --- | --- |

71. cikk

| 72. cikk | A tanú idézése | 25 |
| --- | --- | --- |

72. cikk

| 73. cikk | Tanúkihallgatás | 26 |
| --- | --- | --- |

73. cikk

| 74. cikk | A tanú kötelezettségei | 26 |
| --- | --- | --- |

74. cikk

| 75. cikk | Szakértői vélemény | 26 |
| --- | --- | --- |

75. cikk

| 76. cikk | Hamis tanúvallomás és hamis szakértői vélemény | 27 |
| --- | --- | --- |

76. cikk

| 77. cikk | A tanúval vagy szakértővel szembeni kifogás | 27 |
| --- | --- | --- |

77. cikk

| 78. cikk | A tanúk és a szakértők költségei | 27 |
| --- | --- | --- |

78. cikk

| 79. cikk | Jogsegély iránti megkeresés | 28 |
| --- | --- | --- |

79. cikk

| 4. FEJEZET | Kifogás és közbenső kérdés | 28 |
| --- | --- | --- |

4. FEJEZET

| 80. cikk | Áttétel | 28 |
| --- | --- | --- |

80. cikk

| 81. cikk | Nyilvánvalóan elutasítandó kereset | 28 |
| --- | --- | --- |

81. cikk

| 82. cikk | Eljárásgátló okok fennállása miatti elfogadhatatlanság | 28 |
| --- | --- | --- |

82. cikk

| 83. cikk | Az ügy érdemét nem érintő határozathozatal iránti kérelem | 29 |
| --- | --- | --- |

83. cikk

| 84. cikk | Elállás | 29 |
| --- | --- | --- |

84. cikk

| 85. cikk | Okafogyottság | 29 |
| --- | --- | --- |

85. cikk

| 5. FEJEZET | Beavatkozás | 29 |
| --- | --- | --- |

5. FEJEZET

| 86. cikk | Beavatkozási kérelem | 29 |
| --- | --- | --- |

86. cikk

| 87. cikk | A beavatkozási kérelem tárgyában hozott határozat | 30 |
| --- | --- | --- |

87. cikk

| 88. cikk | A beadványok benyújtása és a beadványokra vonatkozó észrevételek | 30 |
| --- | --- | --- |

88. cikk

| 89. cikk | Beavatkozó félként történő perbehívás | 31 |
| --- | --- | --- |

89. cikk

| 6. FEJEZET | A jogviták egyezség útján történő rendezése | 31 |
| --- | --- | --- |

6. FEJEZET

| 90. cikk | Eljárási szabályok | 31 |
| --- | --- | --- |

90. cikk

| 91. cikk | A felek közötti egyezség | 32 |
| --- | --- | --- |

91. cikk

| 92. cikk | Az egyezség útján történő rendezés és a bírósági eljárás | 32 |
| --- | --- | --- |

92. cikk

| 7. FEJEZET | Ítéletek és végzések | 32 |
| --- | --- | --- |

7. FEJEZET

| 93. cikk | Az ítélet kihirdetésének napja | 32 |
| --- | --- | --- |

93. cikk

| 94. cikk | Az ítélet tartalma | 32 |
| --- | --- | --- |

94. cikk

| 95. cikk | Az ítélet kihirdetése és kézbesítése | 33 |
| --- | --- | --- |

95. cikk

| 96. cikk | A végzés tartalma | 33 |
| --- | --- | --- |

96. cikk

| 97. cikk | A végzés aláírása és kézbesítése | 33 |
| --- | --- | --- |

97. cikk

| 98. cikk | Az ítéletek és a végzések kötelező ereje | 34 |
| --- | --- | --- |

98. cikk

| 99. cikk | Az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététel | 34 |
| --- | --- | --- |

99. cikk

| 8. FEJEZET | Költségek és az eljárással összefüggő ügyviteli költségek | 34 |
| --- | --- | --- |

8. FEJEZET

| 100. cikk | Rendelkezés a költségekről | 34 |
| --- | --- | --- |

100. cikk

| 101. cikk | A költségviselés általános szabálya | 34 |
| --- | --- | --- |

101. cikk

| 102. cikk | Méltányosság és szükségtelenül vagy rosszhiszeműen okozott költségek | 34 |
| --- | --- | --- |

102. cikk

| 103. cikk | A költségviselés különös szabályai | 34 |
| --- | --- | --- |

103. cikk

| 104. cikk | Végrehajtási költségek | 35 |
| --- | --- | --- |

104. cikk

| 105. cikk | Megtérítendő költségek | 35 |
| --- | --- | --- |

105. cikk

| 106. cikk | A megtérítendő költségek vitatása | 35 |
| --- | --- | --- |

106. cikk

| 107. cikk | Fizetési módok | 35 |
| --- | --- | --- |

107. cikk

| 108. cikk | Az eljárással összefüggő ügyviteli költségek | 36 |
| --- | --- | --- |

108. cikk

| 109. cikk | Pénzösszeg visszaélésszerű keresetek miatti letétbe helyezése | 36 |
| --- | --- | --- |

109. cikk

| 9. FEJEZET | Költségmentesség | 36 |
| --- | --- | --- |

9. FEJEZET

| 110. cikk | Anyagi feltételek | 36 |
| --- | --- | --- |

110. cikk

| 111. cikk | Alaki feltételek | 36 |
| --- | --- | --- |

111. cikk

| 112. cikk | Eljárás és határozat | 37 |
| --- | --- | --- |

112. cikk

| 113. cikk | Előlegek és a költségek átvállalása | 37 |
| --- | --- | --- |

113. cikk

| 114. cikk | A költségmentesség visszavonása | 38 |
| --- | --- | --- |

114. cikk

| 10. FEJEZET | Különleges eljárások | 38 |
| --- | --- | --- |

10. FEJEZET

| 1. szakasz – | A végrehajtás felfüggesztése és egyéb ideiglenes intézkedések | 38 |
| --- | --- | --- |

1. szakasz –

| 115. cikk | A végrehajtás felfüggesztése vagy más ideiglenes intézkedés iránti kérelem | 38 |
| --- | --- | --- |

115. cikk

| 116. cikk | Eljárás | 38 |
| --- | --- | --- |

116. cikk

| 117. cikk | A kérelem tárgyában hozott határozat | 39 |
| --- | --- | --- |

117. cikk

| 118. cikk | A körülmények megváltozása | 39 |
| --- | --- | --- |

118. cikk

| 119. cikk | Új kérelem | 39 |
| --- | --- | --- |

119. cikk

| 120. cikk | A végrehajtás felfüggesztése | 39 |
| --- | --- | --- |

120. cikk

| 2. szakasz – | Mulasztási ítélet | 39 |
| --- | --- | --- |

2. szakasz –

| 121. cikk | Mulasztási ítélet | 39 |
| --- | --- | --- |

121. cikk

| 11. FEJEZET | Az ítéletekre és végzésekre vonatkozó kérelmek és jogorvoslatok | 40 |
| --- | --- | --- |

11. FEJEZET

| 1. szakasz – | Kijavítás | 40 |
| --- | --- | --- |

1. szakasz –

| 122. cikk | A határozatok kijavítása | 40 |
| --- | --- | --- |

122. cikk

| 2. szakasz – | A határozathozatal elmulasztása | 40 |
| --- | --- | --- |

2. szakasz –

| 123. cikk | A költségekről való rendelkezés elmulasztása | 40 |
| --- | --- | --- |

123. cikk

| 3. szakasz – | Ellentmondás | 40 |
| --- | --- | --- |

3. szakasz –

| 124. cikk | Ellentmondás | 40 |
| --- | --- | --- |

124. cikk

| 4. szakasz – | Harmadik személy jogorvoslata | 41 |
| --- | --- | --- |

4. szakasz –

| 125. cikk | Harmadik személy jogorvoslata | 41 |
| --- | --- | --- |

125. cikk

| 5. szakasz – | A Közszolgálati Törvényszék határozatainak értelmezése | 42 |
| --- | --- | --- |

5. szakasz –

| 126. cikk | A Közszolgálati Törvényszék határozatainak értelmezése | 42 |
| --- | --- | --- |

126. cikk

| 6. szakasz – | Perújítás | 42 |
| --- | --- | --- |

6. szakasz –

| 127. cikk | Perújítás | 42 |
| --- | --- | --- |

127. cikk

| 7. szakasz – | A hatályon kívül helyezést követően a Közszolgálati Törvényszék elé visszautalt ügyek | 43 |
| --- | --- | --- |

7. szakasz –

| 128. cikk | Hatályon kívül helyezést követő visszautalás | 43 |
| --- | --- | --- |

128. cikk

| 129. cikk | A visszautalt ügy kiosztása | 43 |
| --- | --- | --- |

129. cikk

| 130. cikk | A visszautalt ügy vizsgálata | 44 |
| --- | --- | --- |

130. cikk

| 131. cikk | Költségek visszautalás után | 44 |
| --- | --- | --- |

131. cikk

| III. CÍM | ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK | 44 |
| --- | --- | --- |

III. CÍM

| 132. cikk | Végrehajtási rendelkezések | 44 |
| --- | --- | --- |

132. cikk

| 133. cikk | Hatályon kívül helyezés | 44 |
| --- | --- | --- |

133. cikk

| 134. cikk | Az eljárási szabályzat kihirdetése és hatálybalépése | 45 |
| --- | --- | --- |

134. cikk

AZ EURÓPAI UNIÓ KÖZSZOLGÁLATI TÖRVÉNYSZÉKÉNEK ELJÁRÁSI SZABÁLYZATA

AZ EURÓPAI UNIÓ KÖZSZOLGÁLATI TÖRVÉNYSZÉKE

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 257. cikke ötödik bekezdésére,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 106a. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Unió Bíróságának alapokmányáról szóló jegyzőkönyvre (1), és különösen annak 62c. cikkére, valamint az I. melléklete 7. cikkének (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Figyelembe kell venni a Bíróság eljárási szabályzatának 2012. szeptember 25-én elfogadott átdolgozott változatát (2), és egyidejűleg tekintettel kell lenni a Közszolgálati Törvényszék hatáskörébe utalt peres ügyek sajátos jellegére. |
| --- | --- |

(1)

Figyelembe kell venni a Bíróság eljárási szabályzatának 2012. szeptember 25-én elfogadott átdolgozott változatát (2), és egyidejűleg tekintettel kell lenni a Közszolgálati Törvényszék hatáskörébe utalt peres ügyek sajátos jellegére.

| (2) | Ezenfelül a Közszolgálati Törvényszék 2007. július 25-én elfogadott eljárási szabályzatának (3) alkalmazása rávilágított arra, hogy egyes rendelkezéseit ki kell igazítani. |
| --- | --- |

(2)

Ezenfelül a Közszolgálati Törvényszék 2007. július 25-én elfogadott eljárási szabályzatának (3) alkalmazása rávilágított arra, hogy egyes rendelkezéseit ki kell igazítani.

| (3) | Konkrétabban, a szerzett tapasztalatok alapján többek között a bizalmas jellegre és a névtelenségre alkalmazandó egyes szabályok kiegészítése és pontosítása szükséges. |
| --- | --- |

(3)

Konkrétabban, a szerzett tapasztalatok alapján többek között a bizalmas jellegre és a névtelenségre alkalmazandó egyes szabályok kiegészítése és pontosítása szükséges.

| (4) | Annak érdekében, hogy meg lehessen őrizni a peres eljárások növekvő számával szembesülő igazságszolgáltatási fórum képességét arra, hogy az elé terjesztett ügyeket ésszerű időn belül elbírálhassa, folytatni kell azokat az erőfeszítéseket, amelyeket az igazságszolgáltatási fórum az előtte folyamatban lévő eljárások időtartamának csökkentése érdekében kifejt, mégpedig többek között azzal, hogy szükség esetén korlátozzák az eljárási iratok hosszúságát, amitől csak akkor lehet eltérni, ha ezt az ügy sajátosságai igazolják, illetve hogy a nyilvánvalóan visszaélésszerű keresetek tekintetében megerősítésre kerülnek a Közszolgálati Törvényszék részéről felmerült költségek megtérítésére vonatkozó eszközök. |
| --- | --- |

(4)

Annak érdekében, hogy meg lehessen őrizni a peres eljárások növekvő számával szembesülő igazságszolgáltatási fórum képességét arra, hogy az elé terjesztett ügyeket ésszerű időn belül elbírálhassa, folytatni kell azokat az erőfeszítéseket, amelyeket az igazságszolgáltatási fórum az előtte folyamatban lévő eljárások időtartamának csökkentése érdekében kifejt, mégpedig többek között azzal, hogy szükség esetén korlátozzák az eljárási iratok hosszúságát, amitől csak akkor lehet eltérni, ha ezt az ügy sajátosságai igazolják, illetve hogy a nyilvánvalóan visszaélésszerű keresetek tekintetében megerősítésre kerülnek a Közszolgálati Törvényszék részéről felmerült költségek megtérítésére vonatkozó eszközök.

| (5) | A Közszolgálati Törvényszék által alkalmazott szabályok átláthatóbbá tétele érdekében végezetül át kell alakítani az eljárási szabályzat szerkezetét, egyértelműbbé kell tenni egyes szabályokat vagy az alkalmazásuk feltételeit, többek között a pervezető intézkedések, a bizonyításfelvétel, az ellentmondás és a harmadik személy jogorvoslata tekintetében, valamint törölni kell egyes meghaladottá vált vagy nem alkalmazott szabályokat, |
| --- | --- |

(5)

A Közszolgálati Törvényszék által alkalmazott szabályok átláthatóbbá tétele érdekében végezetül át kell alakítani az eljárási szabályzat szerkezetét, egyértelműbbé kell tenni egyes szabályokat vagy az alkalmazásuk feltételeit, többek között a pervezető intézkedések, a bizonyításfelvétel, az ellentmondás és a harmadik személy jogorvoslata tekintetében, valamint törölni kell egyes meghaladottá vált vagy nem alkalmazott szabályokat,

a Bíróság egyetértésével,

a Tanács 2014. április 14-i jóváhagyásával,

ELFOGADTA EZT AZ ELJÁRÁSI SZABÁLYZATOT:

BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Fogalmak

(1)   A jelen eljárási szabályzatban:

| a) | az Európai Unióról szóló szerződés rendelkezéseinek hivatkozása az e szerződés vonatkozó cikke számának megjelölésével, a szám előtt pedig az „EUSZ” rövidítés feltüntetésével történik; |
| --- | --- |

a)

az Európai Unióról szóló szerződés rendelkezéseinek hivatkozása az e szerződés vonatkozó cikke számának megjelölésével, a szám előtt pedig az „EUSZ” rövidítés feltüntetésével történik;

| b) | az Európai Unió működéséről szóló szerződés rendelkezéseinek hivatkozása az e szerződés vonatkozó cikke számának megjelölésével, a szám előtt pedig az „EUMSZ” rövidítés feltüntetésével történik; |
| --- | --- |

b)

az Európai Unió működéséről szóló szerződés rendelkezéseinek hivatkozása az e szerződés vonatkozó cikke számának megjelölésével, a szám előtt pedig az „EUMSZ” rövidítés feltüntetésével történik;

| c) | az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés rendelkezéseinek hivatkozása az e szerződés vonatkozó cikke számának megjelölésével, a szám előtt pedig az „EAKSZ” rövidítés feltüntetésével történik; |
| --- | --- |

c)

az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés rendelkezéseinek hivatkozása az e szerződés vonatkozó cikke számának megjelölésével, a szám előtt pedig az „EAKSZ” rövidítés feltüntetésével történik;

| d) | az Európai Unió Bíróságának alapokmányáról szóló jegyzőkönyv megjelölése: „alapokmány”; |
| --- | --- |

d)

az Európai Unió Bíróságának alapokmányáról szóló jegyzőkönyv megjelölése: „alapokmány”;

| e) | az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzatát és az Európai Unió egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeit megállapító rendelet megjelölése: „személyzeti szabályzat”. |
| --- | --- |

e)

az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzatát és az Európai Unió egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeit megállapító rendelet megjelölése: „személyzeti szabályzat”.

(2)   A jelen eljárási szabályzat alkalmazásában:

| a) | a „Közszolgálati Törvényszék” az Európai Unió Közszolgálati Törvényszéke, illetve a valamely tanács vagy egyesbíró által elbírált ügyekben ez a tanács vagy bíró; |
| --- | --- |

a)

a „Közszolgálati Törvényszék” az Európai Unió Közszolgálati Törvényszéke, illetve a valamely tanács vagy egyesbíró által elbírált ügyekben ez a tanács vagy bíró;

| b) | a „Közszolgálati Törvényszék elnöke” minden esetben ezen igazságszolgáltatási fórum elnöke, az „elnök” pedig az ítélkező testület elnöke; |
| --- | --- |

b)

a „Közszolgálati Törvényszék elnöke” minden esetben ezen igazságszolgáltatási fórum elnöke, az „elnök” pedig az ítélkező testület elnöke;

| c) | az „általános értekezlet” a Közszolgálati Törvényszék bíráiból álló kollegiális szerv, amely véleményt nyilváníthat bármely igazgatási kérdésről, valamint az ügyeknek a különböző ítélkező testületeknek való kiosztására vonatkozó, illetve a több ítélkező testületet érintő igazságszolgáltatási kérdésekről, anélkül azonban, hogy ezen igazságszolgáltatási kérdések esetében döntései kötelezőek lennének az említett testületekre; |
| --- | --- |

c)

az „általános értekezlet” a Közszolgálati Törvényszék bíráiból álló kollegiális szerv, amely véleményt nyilváníthat bármely igazgatási kérdésről, valamint az ügyeknek a különböző ítélkező testületeknek való kiosztására vonatkozó, illetve a több ítélkező testületet érintő igazságszolgáltatási kérdésekről, anélkül azonban, hogy ezen igazságszolgáltatási kérdések esetében döntései kötelezőek lennének az említett testületekre;

| d) | „intézmények” az EUSZ 13. cikk (1) bekezdése szerinti uniós intézmények, valamint azok a szervek és hivatalok, amelyeket a Szerződések vagy az azok végrehajtására elfogadott jogi aktusok hoztak létre, és amelyek a Közszolgálati Törvényszék előtt félként járhatnak el. |
| --- | --- |

d)

„intézmények” az EUSZ 13. cikk (1) bekezdése szerinti uniós intézmények, valamint azok a szervek és hivatalok, amelyeket a Szerződések vagy az azok végrehajtására elfogadott jogi aktusok hoztak létre, és amelyek a Közszolgálati Törvényszék előtt félként járhatnak el.

I. CÍM

A KÖZSZOLGÁLATI TÖRVÉNYSZÉK SZERVEZETE

1. FEJEZET

A Közszolgálati Törvényszék elnöke és tagjai

2. cikk

A bírák megbízatási ideje

(1)   A bíró megbízatási ideje a kinevezési okiratban megjelölt napon kezdődik.

(2)   Kezdőnapra vonatkozó rendelkezés hiányában a megbízatási idő a kinevezési okiratnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételének napján kezdődik.

3. cikk

Eskütétel

Hivatalba lépése előtt a bíró a következő, az alapokmány 2. cikkében előírt esküt teszi a Bíróság előtt:

„Esküszöm, hogy feladataimat pártatlanul és lelkiismeretesen fogom ellátni; esküszöm, hogy a tanácskozások titkosságát megőrzöm.”

4. cikk

Ünnepélyes kötelezettségvállalás

Közvetlenül az eskü letételét követően a bíró nyilatkozatot ír alá, amellyel az alapokmány 4. cikkének harmadik bekezdésében meghatározott ünnepélyes kötelezettségvállalást tesz.

5. cikk

A bíró hivatalából való elmozdítása

(1)   Ha a Bíróság az alapokmány 6. cikke alapján – a Közszolgálati Törvényszékkel folytatott konzultáció után – arról határoz, hogy a Közszolgálati Törvényszék valamely bírája továbbra is megfelel-e az előírt feltételeknek, illetve továbbra is eleget tesz-e a hivatalából eredő kötelezettségeknek, a Közszolgálati Törvényszék elnöke felhívja az érintett bírót arra, hogy adja elő észrevételeit.

(2)   A Közszolgálati Törvényszék a hivatalvezető távollétében határoz.

A szavazás titkos; az érintett bíró nem vesz részt a tanácskozáson.

(3)   A Közszolgálati Törvényszék a véleményét indokolni köteles.

Olyan vélemény elfogadásához, amely azt állapítja meg, hogy a Közszolgálati Törvényszék valamely bírája már nem felel meg az előírt feltételeknek, illetve már nem tesz eleget a hivatalából eredő kötelezettségeknek, a Közszolgálati Törvényszék bírái többségének szavazata szükséges. Ebben az esetben a szavazás számszerű eredményét közölni kell a Bírósággal.

6. cikk

Rangsor

(1)   A bírák rangsora a következő:

| — | a Közszolgálati Törvényszék elnöke, |
| --- | --- |

—

a Közszolgálati Törvényszék elnöke,

| — | a tanácselnökök, a Közszolgálati Törvényszék tagjaként hivatalukban eltöltött idő szerinti sorrendben, |
| --- | --- |

—

a tanácselnökök, a Közszolgálati Törvényszék tagjaként hivatalukban eltöltött idő szerinti sorrendben,

| — | a többi bíró, szintén a Közszolgálati Törvényszék tagjaként hivatalukban eltöltött idő szerinti sorrendben. |
| --- | --- |

—

a többi bíró, szintén a Közszolgálati Törvényszék tagjaként hivatalukban eltöltött idő szerinti sorrendben.

(2)   Ha a hivatalukban eltöltött idejük egyenlő, a rangsor az életkor alapján kerül megállapításra.

(3)   Azok a bírák, akiknek a megbízatása megújításra kerül, megtartják korábbi helyüket a rangsorban.

7. cikk

A Közszolgálati Törvényszék elnökének megválasztása

(1)   Az alapokmány I. melléklete 4. cikke (1) bekezdésének megfelelően a Közszolgálati Törvényszék elnökét a bírák maguk közül választják meg, hároméves időtartamra. Az elnök megbízatása megújítható.

(2)   Ha a Közszolgálati Törvényszék elnökének megbízatása a rendes megbízatási idő lejártát megelőzően megszűnik, a Közszolgálati Törvényszék a megbízatási idő hátralévő részére új elnököt választ.

(3)   Az e cikkben előírt választások titkos szavazással történnek. Azt a bírót kell megválasztottnak tekinteni, aki megkapta a Közszolgálati Törvényszék bírái több mint felének szavazatát. Ha egy bíró sem éri el ezt a többséget, annak eléréséig további fordulókat tartanak.

(4)   A Közszolgálati Törvényszék megválasztott elnökének nevét közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

8. cikk

A Közszolgálati Törvényszék elnökének hatásköre

(1)   A Közszolgálati Törvényszék elnöke elnököl a következő ítélkező testületek tárgyalásain és tanácskozásain:

| — | teljes ülés, |
| --- | --- |

—

teljes ülés,

| — | öt bíróból álló tanács, |
| --- | --- |

—

öt bíróból álló tanács,

| — | minden olyan három bíróból álló tanács, amelybe be van osztva. |
| --- | --- |

—

minden olyan három bíróból álló tanács, amelybe be van osztva.

(2)   A Közszolgálati Törvényszék elnöke irányítja a Közszolgálati Törvényszék munkáját, és gondoskodik a Közszolgálati Törvényszék szervezeti egységeinek megfelelő működéséről. Elnököl az általános értekezleten.

(3)   A Közszolgálati Törvényszék elnöke képviseli a Közszolgálati Törvényszéket.

9. cikk

A Közszolgálati Törvényszék elnökének helyettesítése

A Közszolgálati Törvényszék elnökének távolléte vagy akadályoztatása esetén, illetve ha az elnöki tisztség betöltetlen, az elnök feladatait a 6. cikk alkalmazásával megállapított rangsor szerint kell ellátni.

2. FEJEZET

2. FEJEZET

Ítélkező testületek

Ítélkező testületek

10. cikk

Ítélkező testületek

Az alapokmány I. melléklete 4. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Közszolgálati Törvényszék teljes ülésben, öt bíróból álló tanácsban, három bíróból álló tanácsban vagy egyesbíróként jár el.

11. cikk

A tanácsok megalakítása

(1)   A Közszolgálati Törvényszék három bíróból álló tanácsokat hoz létre. A Közszolgálati Törvényszék öt bíróból álló tanácsot is létrehozhat.

(2)   A Közszolgálati Törvényszék beosztja a bírákat a tanácsokba. Ha a tanácsba beosztott bírák száma meghaladja az eljáró bírák számát, a Közszolgálati Törvényszék dönt az ítélkező testületben részt vevő bírák kijelölésének módjáról.

(3)   Az e cikknek megfelelően hozott határozatokat közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

12. cikk

Tanácselnökök

(1)   Az alapokmány I. melléklete 4. cikke (3) bekezdésének megfelelően a bírák maguk közül választják meg a három bíróból álló tanácsok elnökeit, hároméves időtartamra. Az elnökök megbízatása megújítható.

(2)   A 7. cikk (2)–(4) bekezdésének rendelkezései alkalmazandók.

(3)   A tanácselnökök irányítják a tanácsaik munkáját, és elnökölnek a tanácsaik tárgyalásain és tanácskozásain.

(4)   A tanácselnök távolléte vagy akadályoztatása esetén, illetve ha a tanácselnöki tisztség betöltetlen, a tanácselnök feladatait a tanácsnak a 6. cikk alkalmazásával megállapított rangsor szerinti tagja látja el.

(5)   Ha az ítélkező testület kivételesen a Közszolgálati Törvényszék elnökével egészül ki, akkor ő elnököl.

13. cikk

Rendes ítélkező testület – Az ügyek kiosztása a tanácsoknak

(1)   A 14. és 15. cikkre is figyelemmel, a Közszolgálati Törvényszék három bíróból álló tanácsban jár el.

(2)   A Közszolgálati Törvényszék meghatározza azokat az ismérveket, amelyek alapján az ügyeket az említett tanácsoknak kiosztják, illetve másik tanácsnak osztják ki, különösen az ügyek közötti összefüggés miatt, illetve az említett tanácsok közötti kiegyensúlyozott és koherens feladatmegosztás érdekében.

(3)   Az előző bekezdés szerinti határozatot közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

14. cikk

Az ügy teljes ülés vagy öt bíróból álló tanács elé utalása

(1)   Ha a felmerült jogi kérdések bonyolultsága, az ügy jelentősége, illetve különleges körülmények indokolják, az ügy a Közszolgálati Törvényszék teljes ülése elé vagy az öt bíróból álló tanácshoz utalható.

(2)   Az utaló határozatot a teljes ülésben eljáró Közszolgálati Törvényszék hozza meg, az ügyben eljáró tanács vagy a Közszolgálati Törvényszék bármely tagjának javaslata alapján. E határozat meghozatalára az eljárás során bármikor sor kerülhet.

15. cikk

Az ügy egyesbíró elé utalása

(1)   Egyesbíróként az előadó bíró is eljárhat a három bíróból álló tanácsnak kiosztott ügyekben, ha azok – tekintettel a felmerült jogi és ténybeli kérdések bonyolultságának hiányára, az ügy korlátozott jelentőségére és egyéb különleges körülmények hiányára – erre alkalmasak.

Az általános hatályú jogi aktusok jogszerűségével kapcsolatos ügyekben ki van zárva az egyesbíró elé utalás, kivéve, ha a jogszerűség kérdésére vonatkozóan a Bíróság, a Törvényszék vagy a Közszolgálati Törvényszék már határozatot hozott.

(2)   Az utaló határozatot a felek meghallgatását követően az a tanács hozza meg egyhangúlag, amely előtt az eljárás folyamatban van. E határozat meghozatalára az eljárás során bármikor sor kerülhet.

(3)   Ha az az egyesbíró, aki elé az ügyet utalták, távol van, vagy akadályoztatva van, a Közszolgálati Törvényszék elnöke ennek a bírónak a helyettesítésére másik bírót jelöl ki.

(4)   Az egyesbíró visszautalja az ügyet a tanács elé, ha megállapítja, hogy az (1) bekezdés szerinti feltételek már nem állnak fenn.

(5)   Azokban az ügyekben, amelyekben egyesbíró jár el, az elnök hatáskörét az egyesbíró gyakorolja.

3. FEJEZET

3. FEJEZET

Hivatal és szervezeti egységek

Hivatal és szervezeti egységek

1. szakasz

1. szakasz

Hivatal

Hivatal

16. cikk

A hivatalvezető kinevezése

(1)   A hivatalvezetőt a Közszolgálati Törvényszék nevezi ki.

(2)   A hivatalvezetői tisztség megüresedése esetén felhívást kell közzétenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Az érdekelt személyeknek három hétnél nem rövidebb határidőn belül kell a pályázatukat benyújtaniuk, csatolva az egyetemi végzettségükre, nyelvtudásukra, jelenlegi és korábbi szakmai tevékenységükre, az igazságügyi és nemzetközi területen szerzett esetleges tapasztalataikra, valamint az állampolgárságukra vonatkozó valamennyi adatot.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

(3)   A kinevezés kitűzött időpontja előtt két héttel a Közszolgálati Törvényszék elnöke ismerteti a bírákkal a benyújtott pályázatokat.

(4)   A szavazás a 7. cikk (3) bekezdésében meghatározott eljárás szerint történik.

(5)   A hivatalvezetőt hatéves időtartamra nevezik ki. A hivatalvezető újraválasztható. A Közszolgálati Törvényszék a hivatalban lévő hivatalvezetőt az e cikk (2) és (3) bekezdésében meghatározott eljárás lefolytatása nélkül is újraválaszthatja. Ebben az esetben a (4) bekezdés szerinti eljárás alkalmazandó.

(6)   Hivatalba lépése előtt a hivatalvezető a Közszolgálati Törvényszék előtt leteszi a 3. cikkben előírt esküt, és aláírja a 4. cikkben előírt nyilatkozatot.

(7)   A hivatalvezető nevét közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

17. cikk

A hivatalvezető megbízatásának megszűnése

(1)   A hivatalvezetőt csak akkor lehet tisztségéből elmozdítani, ha már nem felel meg az előírt feltételeknek, vagy már nem tesz eleget a tisztségéből eredő kötelezettségeknek. A Közszolgálati Törvényszék azt követően határoz, hogy lehetőséget biztosított a hivatalvezetőnek arra, hogy észrevételeit előadja.

(2)   Ha a hivatalvezető megbízatása rendes megbízatási idejének lejárta előtt megszűnik, a Közszolgálati Törvényszék hatéves időtartamra új hivatalvezetőt nevez ki.

18. cikk

Hivatalvezető-helyettes

A Közszolgálati Törvényszék a hivatalvezető kinevezésére megállapított eljárás szerint hivatalvezető-helyettest nevezhet ki a hivatalvezető munkájának segítése, illetve távolléte vagy akadályoztatása esetén a hivatalvezető helyettesítése céljából.

19. cikk

A hivatalvezető távolléte vagy akadályoztatása

(1)   A Közszolgálati Törvényszék elnöke kijelöli azokat a tisztviselőket vagy egyéb alkalmazottakat, akik a hivatalvezető és – adott esetben – a hivatalvezető-helyettes távolléte, akadályoztatása esetén vagy ha tisztségük betöltetlen, a hivatalvezető feladatait ellátják.

(2)   Amikor a Közszolgálati Törvényszék a hivatalvezető jelenléte nélkül ülésezik, szükség esetén megbízza a 6. cikk szerinti rangsorban leghátul álló bírót, hogy készítsen jegyzőkönyvet, amelyet az elnök és ez a bíró ír alá.

20. cikk

A hivatalvezető hatáskörei

(1)   A hivatalvezető – a Közszolgálati Törvényszék elnökének felügyelete alatt – felelős a Hivatal működéséért; feladatkörébe tartozik különösen a dokumentumok átvétele, megküldése és őrzése, valamint a kézbesítéseknek a jelen eljárási szabályzatban előírtak szerinti teljesítése.

(2)   A hivatalvezető segíti a Közszolgálati Törvényszék tagjait hivatali feladataik ellátásában. Az 5. cikkre, a 17. cikk (1) bekezdésére és a 29. cikkre is figyelemmel, a hivatalvezető részt vesz a Közszolgálati Törvényszék ülésein, és azokról jegyzőkönyvet készít.

(3)   A hivatalvezető őrzi a pecséteket, és ő felel az irattárért. Gondozza a Közszolgálati Törvényszék kiadványait és különösen a Határozatok Tárát.

(4)   A hivatalvezető – a Közszolgálati Törvényszék elnökének felügyelete alatt – felelős a Közszolgálati Törvényszék igazgatásáért, és gondoskodik az arra vonatkozó bevételek és kiadások végrehajtásáról; ebben a tevékenységében az intézmény szervezeti egységei segítik.

21. cikk

Nyilvántartás vezetése

(1)   A Hivatalban a hivatalvezető felügyelete alatt nyilvántartást vezetnek, amelybe benyújtásuk sorrendjében bejegyeznek minden eljárási iratot. A nyilvántartásba tett bejegyzések és a hivatalvezető által az eredeti példányokra vagy az e célból bemutatott másolatokra írt feljegyzések közokiratnak minősülnek.

(2)   A jogvitának a 90. cikk értelmében vett egyezség útján történő rendezése céljából készített iratokat a Hivatal elkülönítve tartja nyilván.

22. cikk

Az ügy iratanyagába és a nyilvántartásba való betekintés

(1)   A 44. cikk (3) bekezdése, valamint a 47. és 87. cikk sérelme nélkül az eljárásban részt vevő felek:

| — | a Hivatalban betekinthetnek az ügy iratanyagába és a nyilvántartásnak az ügyükre vonatkozó kivonataiba; |
| --- | --- |

—

a Hivatalban betekinthetnek az ügy iratanyagába és a nyilvántartásnak az ügyükre vonatkozó kivonataiba;

| — | a Közszolgálati Törvényszék által a hivatalvezető javaslata alapján megállapított hivatali díjszabás szerinti díj megfizetése ellenében megkaphatják az eljárási iratok és azok mellékletei, az ítéletek és a végzések további másolatait, valamint az ügy többi iratának és a nyilvántartás kivonatainak másolatait; e másolatokat adott esetben hitelesíteni kell. |
| --- | --- |

—

a Közszolgálati Törvényszék által a hivatalvezető javaslata alapján megállapított hivatali díjszabás szerinti díj megfizetése ellenében megkaphatják az eljárási iratok és azok mellékletei, az ítéletek és a végzések további másolatait, valamint az ügy többi iratának és a nyilvántartás kivonatainak másolatait; e másolatokat adott esetben hitelesíteni kell.

(2)   Harmadik személy – legyen akár magán-, akár közjogi személy – csak az elnök által a felek meghallgatását követően megadott kifejezett engedéllyel jogosult betekinteni az ügy iratanyagába. Ezt az engedélyt – akár részben, akár teljes körűen – csak írásbeli kérelemre lehet megadni, amelyben részletesen igazolni kell a harmadik félnek az említett iratanyagba való betekintéshez fűződő jogos érdekét. A betekintésre a Hivatalban kerül sor.

A hivatali díjszabás szerinti díj megfizetése ellenében bármely harmadik személy másolatot kaphat az ítéletekről és a végzésekről. E másolatokat hitelesíteni kell, ha az ahhoz fűződő jogos érdeket igazolják.

A Közszolgálati Törvényszék elnöke minden olyan személynek engedélyt adhat a nyilvántartásba a Hivatalban történő betekintésre és arra, hogy abból a hivatali díjszabás szerinti díj megfizetése ellenében másolatokat vagy kivonatokat kapjon, akinek ehhez igazolt érdeke fűződik.

Az ítéletek és végzések másolatainak kiadása, valamint a jelen bekezdés első vagy harmadik albekezdésében említett engedély megadása során szükség szerint figyelembe kell venni a 44. cikk (3) bekezdését, a 47. és 48. cikket, a 87. cikk (3) bekezdését, valamint az e rendelkezések alapján hozott határozatokat.

2. szakasz

2. szakasz

A Közszolgálati Törvényszék egyéb szervezeti egységei

A Közszolgálati Törvényszék egyéb szervezeti egységei

23. cikk

Tisztviselők és egyéb alkalmazottak

Azokat a tisztviselőket és egyéb alkalmazottakat, akiknek feladata a Közszolgálati Törvényszék elnöke, a bírák és a hivatalvezető közvetlen segítése, a személyzeti szabályzat rendelkezéseinek megfelelően nevezik ki. Ezek a tisztviselők és alkalmazottak – a Közszolgálati Törvényszék elnökének felügyelete alatt – a hivatalvezetőnek tartoznak felelősséggel.

4. FEJEZET

4. FEJEZET

A Közszolgálati Törvényszék működése

A Közszolgálati Törvényszék működése

24. cikk

A Közszolgálati Törvényszék üléseinek napja, időpontja és helye

(1)   A Közszolgálati Törvényszék üléseinek napját és időpontját az elnök tűzi ki.

(2)   A Közszolgálati Törvényszék dönthet úgy, hogy egy vagy több ülést a Közszolgálati Törvényszék székhelyén kívül tart.

25. cikk

A Közszolgálati Törvényszék éves munkarendje

(1)   A törvénykezési év az adott naptári évben október 1-jén kezdődik, és a következő évben szeptember 30-ig tart.

(2)   A törvénykezési szünetek időpontját és a hivatalos munkaszüneti napok jegyzékét, amelyeket a Bíróság állapít meg és az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétesz, a Közszolgálati Törvényszékre is alkalmazni kell.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

(3)   A törvénykezési szünetek alatt a Közszolgálati Törvényszék elnökének hatáskörét a Közszolgálati Törvényszék székhelyén – a hivatalvezetővel kapcsolatot tartva – a Közszolgálati Törvényszék elnöke gyakorolja, vagy pedig az a tanácselnök, illetve másik bíró, akit az elnök saját helyettesítésére felkér. Sürgős esetben a Közszolgálati Törvényszék elnöke a törvénykezési szünet alatt is összehívhatja a bírákat.

(4)   A Közszolgálati Törvényszék indokolt esetben a bírák részére szabadságot engedélyezhet.

26. cikk

Határozatképesség

A Közszolgálati Törvényszék csak akkor jár el érvényesen, ha határozatképessége az alábbiak szerint biztosított:

| — | öt bíró a teljes ülés esetében, |
| --- | --- |

—

öt bíró a teljes ülés esetében,

| — | három bíró az öt bíróból álló tanács és a három bíróból álló tanácsok esetében, az alapokmány 17. cikke második bekezdésének megfelelően. |
| --- | --- |

—

három bíró az öt bíróból álló tanács és a három bíróból álló tanácsok esetében, az alapokmány 17. cikke második bekezdésének megfelelően.

27. cikk

Bíró távolléte vagy akadályoztatása

(1)   Ha valamelyik bíró távolléte vagy akadályoztatása miatt nincs jelen a határozatképességhez szükséges számú bíró, az elnök a távollét vagy akadályoztatás megszűnéséig elnapolja az ülést.

(2)   A tanács határozatképességének biztosításához az elnök – ha a megfelelő igazságszolgáltatás megköveteli – kiegészítheti az ítélkező testületet ugyanazon tanács valamely másik bírájával, vagy ennek hiányában javasolhatja a Közszolgálati Törvényszék elnökének valamely másik tanács bírájának kijelölését. A helyettesítést ellátó bíró rotációs rendszerben, a 6. cikkben megállapított rangsorral ellentétes sorrendben kerül kijelölésre.

(3)   Ha az ítélkező testület az előző bekezdés alkalmazásával a tárgyalást követően egészült ki, a szóbeli szakasz újból megnyílik, kivéve, ha a Közszolgálati Törvényszék a felek egyetértésével és annak érdekében, hogy képes legyen az ügyeket ésszerű időn belül elbírálni, úgy határoz, hogy nem tart újabb tárgyalást. Kötelező újból megnyitni az eljárás szóbeli szakaszát, ha a távollét vagy akadályoztatás több olyan bírót érint, aki részt vett a tárgyaláson.

28. cikk

Az öt bíróból álló tanács valamely bírájának a tárgyalást megelőző távolléte vagy akadályoztatása

Az öt bíróból álló tanács valamely bírájának a tárgyalást megelőző távolléte vagy akadályoztatása esetén a Közszolgálati Törvényszék elnöke a 6. cikkben megállapított rangsorral ellentétes sorrendben – rotációs rendszerben – másik bírót jelöl ki. Ha a bírák száma nem éri el az ötöt, a tárgyalást azzal a feltétellel lehet megtartani, hogy biztosítják a határozatképességet.

29. cikk

A tanácskozásokra vonatkozó szabályok

(1)   A Bíróság tanácskozásai titkosak, és azok titkosságát később is meg kell őrizni.

(2)   A 27. cikk (3) bekezdésének sérelme nélkül, ha tárgyalás tartására került sor, akkor a tanácskozásokon kizárólag a tárgyaláson részt vevő bírák vehetnek részt.

(3)   A tanácskozásokon részt vevő valamennyi bíró kifejti és indokolja véleményét.

(4)   A Közszolgálati Törvényszék határozatát a bírák többsége által a végső vitát követően elfogadott álláspont határozza meg.

(5)   Amikor a Közszolgálati Törvényszék tanácskozása igazgatási kérdéseket érint, a hivatalvezető is jelen van, kivéve, ha a Közszolgálati Törvényszék másként határoz.

30. cikk

A tanácskozásokon részt vevő bírák száma

Az alapokmány 17. cikke első bekezdésének és az alapokmány I. melléklete 5. cikke első bekezdésének megfelelően, ha az öt bíróból álló tanácsban vagy a teljes ülésben valamely bíró távolléte vagy akadályoztatása miatt a bírák páros számban vannak jelen, a 6. cikkben megállapított rangsorral ellentétes sorrendben leghátul álló bíró a tanácskozáson nem vesz részt, kivéve, ha ő az előadó bíró. Ez utóbbi esetben az említett rangsorral ellentétes sorrendben közvetlenül utána következő bíró nem vesz részt a tanácskozáson.

II. CÍM

ELJÁRÁSI RENDELKEZÉSEK

ELJÁRÁSI RENDELKEZÉSEK

1. FEJEZET

1. FEJEZET

Általános rendelkezések

Általános rendelkezések

1. szakasz

1. szakasz

A meghatalmazottak, tanácsadók és ügyvédek

A meghatalmazottak, tanácsadók és ügyvédek

31. cikk

A meghatalmazottak, tanácsadók és ügyvédek jogosultsága

(1)   Az alapokmány 19. cikkének első bekezdése alapján a valamely tagállam vagy intézmény nevében eljáró meghatalmazottak, tanácsadók és ügyvédek kötelesek jogosultságukat az általuk képviselt fél által kiállított hivatalos dokumentum vagy meghatalmazás Hivatalhoz történő benyújtásával igazolni.

(2)   Az alapokmány 19. cikkének első, harmadik és negyedik bekezdése alapján az ügyvédek kötelesek igazolást benyújtani a Hivatalhoz arról, hogy jogosultak eljárni valamely tagállam bírósága, illetve az EGT-megállapodás valamely más részes államának bírósága előtt.

32. cikk

Kiváltságok, mentességek és kedvezmények

(1)   Azok a meghatalmazottak, tanácsadók és ügyvédek, akik a Közszolgálati Törvényszék vagy a Közszolgálati Törvényszék által jogsegély nyújtása iránt megkeresett igazságügyi hatóság előtt megjelennek, az általuk az üggyel vagy a felekkel kapcsolatban, szóban vagy írásban tett nyilatkozatok miatt nem vonhatók felelősségre.

(2)   A meghatalmazottak, tanácsadók és ügyvédek ezenkívül a következő kiváltságokban és kedvezményekben részesülnek:

| a) | az eljárással kapcsolatos valamennyi irat és dokumentum mentes mind az átvizsgálás, mind a lefoglalás alól. Vita esetén azokat a vámhatóság vagy a rendőrség pecséttel láthatja el, majd a Közszolgálati Törvényszékhez késedelem nélkül megküldi annak érdekében, hogy azokat a hivatalvezető és az érdekelt jelenlétében megvizsgálhassák; |
| --- | --- |

a)

az eljárással kapcsolatos valamennyi irat és dokumentum mentes mind az átvizsgálás, mind a lefoglalás alól. Vita esetén azokat a vámhatóság vagy a rendőrség pecséttel láthatja el, majd a Közszolgálati Törvényszékhez késedelem nélkül megküldi annak érdekében, hogy azokat a hivatalvezető és az érdekelt jelenlétében megvizsgálhassák;

| b) | a meghatalmazottak, tanácsadók és ügyvédek a feladatuk ellátásához szükséges mértékben szabadon utazhatnak. |
| --- | --- |

b)

a meghatalmazottak, tanácsadók és ügyvédek a feladatuk ellátásához szükséges mértékben szabadon utazhatnak.

(3)   Az (1) és (2) bekezdésben említett kiváltságokat, mentességeket és kedvezményeket akkor biztosítják a meghatalmazottaknak, tanácsadóknak és ügyvédeknek, ha előzőleg teljesítik a 31. cikkben szereplő alakszerűségeket. A Közszolgálati Törvényszék hivatalvezetője szükség esetén igazolást állít ki részükre. Ennek érvényessége meghatározott időtartamra korlátozódik, amely az eljárás időtartamától függően meghosszabbítható vagy lerövidíthető.

33. cikk

A mentesség megvonása

(1)   A 32. cikkben meghatározott kiváltságokat, mentességeket és kedvezményeket kizárólag az eljárás megfelelő lefolytatása érdekében biztosítják.

(2)   A Közszolgálati Törvényszék megvonhatja a mentességet, ha úgy ítéli meg, hogy ez nem akadályozza az eljárás megfelelő lefolytatását.

A Közszolgálati Törvényszék az érintett meghatalmazott, tanácsadó vagy ügyvéd meghallgatását követően határoz.

34. cikk

Az eljárásból való kizárás

(1)   Ha a Közszolgálati Törvényszék úgy ítéli meg, hogy a meghatalmazottnak, a tanácsadónak vagy az ügyvédnek a Közszolgálati Törvényszékkel szemben tanúsított magatartása sérti a Közszolgálati Törvényszék tekintélyét vagy a megfelelő igazságszolgáltatás követelményeit, illetve ha ez a meghatalmazott, tanácsadó vagy ügyvéd a feladatai ellátásának céljára biztosított jogaival visszaél, erről tájékoztatja az érintettet. A Közszolgálati Törvényszék elnöke tájékoztathatja erről az érintett tekintetében illetékes hatóságokat; az érintettnek megküldik az e hatóságoknak címzett levél másolatát.

(2)   Ugyanezen indokok alapján a Közszolgálati Törvényszék az érintett meghallgatását követően indokolt végzéssel az eljárás során bármikor kizárhatja a meghatalmazottat, a tanácsadót vagy az ügyvédet az eljárásból. Ez a végzés azonnal végrehajtható.

(3)   Ha a meghatalmazottat, a tanácsadót vagy az ügyvédet kizárják az eljárásból, az eljárást az elnök által meghatározott időtartamra fel kell függeszteni, hogy az érintett fél másik meghatalmazottat, tanácsadót vagy ügyvédet bízhasson meg.

(4)   Az e cikk rendelkezései alapján hozott határozatok visszavonhatók.

35. cikk

Egyetemi vagy főiskolai oktatók

E szakasz rendelkezései azokra az egyetemi vagy főiskolai oktatókra is alkalmazandók, akik az alapokmány 19. cikkének megfelelően a Közszolgálati Törvényszék előtt eljárhatnak.

2. szakasz

2. szakasz

Kézbesítés

Kézbesítés

36. cikk

Kézbesítés

(1)   A jelen eljárási szabályzat által előírt kézbesítés teljesítéséről a hivatalvezető gondoskodik oly módon, hogy a kézbesítendő irat másolatát ajánlott, tértivevényes postai küldeményként juttatja el a címzett választott kézbesítési címére, vagy úgy, hogy az irat másolatát – elismervény ellenében – személyesen adja át. A hivatalvezető készíti el és hitelesíti a kézbesítendő iratok másolatait, kivéve, ha azokat a felek a 45. cikk (2) bekezdése második albekezdésének megfelelően maguk nyújtják be.

(2)   Ha a címzett hozzájárult ahhoz, hogy a kézbesítést részére faxon teljesítsék, minden eljárási irat – beleértve a Közszolgálati Törvényszék ítéletét vagy végzését is – másolatát így küldik meg részére.

(3)   Ha technikai okokból, illetve az irat természete vagy terjedelme miatt a megküldés ily módon nem lehetséges, az iratot a címzettnek – megadott kézbesítési cím hiányában – az (1) bekezdésben meghatározott eljárás szerint lakóhelyére vagy székhelyére kézbesítik. A címzettet faxon értesítik erről. Az ajánlott levélnek a Közszolgálati Törvényszék székhelye szerinti postahivatalnál történő feladását követő tizedik napon a kézbesítést teljesítettnek kell tekinteni, kivéve, ha a tértivevényen más dátum szerepel, vagy ha a címzett a faxon történő értesítést követő három héten belül értesíti a hivatalvezetőt, hogy a kézbesítést részére nem teljesítették.

(4)   A Közszolgálati Törvényszék határozatban állapíthatja meg azokat a feltételeket, amelyek fennállása esetén az eljárási irat elektronikus úton is kézbesíthető. Ezt a határozatot közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

3. szakasz

3. szakasz

Határidők

Határidők

37. cikk

Határidő-számítás

(1)   A Szerződések, az alapokmány, a személyzeti szabályzat és a jelen eljárási szabályzat által előírt eljárási határidőket a következő módon kell számítani:

| a) | a napokban, hetekben, hónapokban vagy években megállapított határidő azon a napon kezdődik, amikor az esemény bekövetkezett, vagy a cselekményt végrehajtották; az esemény bekövetkezésének vagy a cselekmény végrehajtásának napja a kérdéses határidőbe nem számít bele; |
| --- | --- |

a)

a napokban, hetekben, hónapokban vagy években megállapított határidő azon a napon kezdődik, amikor az esemény bekövetkezett, vagy a cselekményt végrehajtották; az esemény bekövetkezésének vagy a cselekmény végrehajtásának napja a kérdéses határidőbe nem számít bele;

| b) | a hetekben, hónapokban vagy években megállapított határidő annak a napnak az elteltével jár le, amelyik az utolsó héten, hónapban vagy évben ugyanazt a megjelölést vagy számot viseli, mint az a nap, amelyen a határidő kezdetére okot adó esemény bekövetkezett, vagy cselekmény végrehajtásra került. Ha a hónapokban vagy években megállapított határidő utolsó hónapjában nem fordul elő a lejáratra meghatározott nap, akkor a határidő ennek a hónapnak az utolsó napján jár le; |
| --- | --- |

b)

a hetekben, hónapokban vagy években megállapított határidő annak a napnak az elteltével jár le, amelyik az utolsó héten, hónapban vagy évben ugyanazt a megjelölést vagy számot viseli, mint az a nap, amelyen a határidő kezdetére okot adó esemény bekövetkezett, vagy cselekmény végrehajtásra került. Ha a hónapokban vagy években megállapított határidő utolsó hónapjában nem fordul elő a lejáratra meghatározott nap, akkor a határidő ennek a hónapnak az utolsó napján jár le;

| c) | ha a határidőt hónapokban és napokban állapították meg, azt először teljes hónapokban, majd napokban számítják; |
| --- | --- |

c)

ha a határidőt hónapokban és napokban állapították meg, azt először teljes hónapokban, majd napokban számítják;

| d) | a határidők magukban foglalják a szombatokat, a vasárnapokat és a 25. cikk (2) bekezdése szerinti hivatalos munkaszüneti napokat; |
| --- | --- |

d)

a határidők magukban foglalják a szombatokat, a vasárnapokat és a 25. cikk (2) bekezdése szerinti hivatalos munkaszüneti napokat;

| e) | a törvénykezési szünetek a határidők folyását nem érintik. |
| --- | --- |

e)

a törvénykezési szünetek a határidők folyását nem érintik.

(2)   Ha a 38. cikknek megfelelően megnövelt tartamú határidő utolsó napja szombatra, vasárnapra vagy hivatalos munkaszüneti napra esik, a határidő az azt követő első munkanap végén jár le.

38. cikk

A távolságra tekintettel járó határidő

Az eljárási határidők a távolságra tekintettel tíznapos átalány-határidővel meghosszabbodnak.

39. cikk

A határidők megállapítása és meghosszabbítása

(1)   Az eljárási iratok benyújtására vonatkozó azon határidőket, amelyeket a személyzeti szabályzat vagy a jelen eljárási szabályzat nem határozza meg, az elnök állapítja meg. Az elnök e határidőket meg is hosszabbíthatja.

Az első albekezdéstől eltérően az előadó bíró által a 69. cikk (2) bekezdése alapján elrendelt pervezető intézkedésekre adott válaszok előterjesztésére vonatkozó határidőket az előadó bíró állapítja meg és – adott esetben – hosszabbítja meg.

(2)   Az elnök vagy az (1) bekezdés második albekezdésében említett esetben az előadó bíró a hivatalvezetőre ruházhatja a jelen eljárási szabályzat alapján általa megállapítandó bizonyos határidők megállapításának, illetve meghosszabbításának jogát.

(3)   A Közszolgálati Törvényszék a felek meghallgatását követően határoz arról, hogy azon határidők be nem tartása, amelyeket nem a személyzeti szabályzat vagy a jelen eljárási szabályzat állapít meg, a szóban forgó irat vagy válasz elfogadhatatlanságát eredményezi-e.

Az első albekezdés alkalmazandó a 88. cikk (3) bekezdésének első albekezdésében a beavatkozási beadvány benyújtására vonatkozóan előírt határidő be nem tartására.

4. szakasz

4. szakasz

Az ügyek elbírálásának módjai

Az ügyek elbírálásának módjai

40. cikk

Az ügyek elbírálásának módjai

(1)   Az alapokmányban vagy a jelen eljárási szabályzatban megállapított különleges rendelkezések sérelme nélkül a Közszolgálati Törvényszék előtti eljárás írásbeli és szóbeli szakaszt foglal magában.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve az ügyet a jelen cím 4. fejezetében szereplő eljárások keretében is el lehet bírálni. A Közszolgálati Törvényszék bármikor törekedhet továbbá a jogvita egyezség útján történő rendezésének elősegítésére.

41. cikk

Az ügyek elbírálásának sorrendje

(1)   A Közszolgálati Törvényszék az előtte indított ügyekben az ügyek állásának megfelelő sorrendben jár el.

(2)   Az elnök különleges körülmények esetén – különösen akkor, ha az ügy alkalmas arra, hogy hasonló ténybeli körülményeken alapuló, egy vagy több azonos jogkérdést felvető ügyek csoportján belül irányadó ügyként bírálják el – elrendelheti, hogy ezt az ügyet soron kívül bírálják el.

Az elnök szükség esetén a Közszolgálati Törvényszék elnöke elé utalja a kérdést.

(3)   Az elnök különleges körülmények esetén, különösen a jogvita egyezség útján történő rendezésének elősegítése érdekében, akár hivatalból, akár a fél kérelmére – a felek meghallgatását követően – későbbre halaszthatja az ügyben való eljárást.

42. cikk

A felfüggesztés esetei és az eljárás

(1)   A 125. cikk (5) bekezdésének, a 126. cikk (4) bekezdésének és a 127. cikk (6) bekezdésének sérelme nélkül az eljárást fel lehet függeszteni:

| a) | ha a Közszolgálati Törvényszékhez, illetve a Törvényszékhez vagy a Bírósághoz olyan ügyekben fordultak, amelyekben ugyanaz az értelmezési kérdés merül fel, vagy ugyanannak a jogi aktusnak az érvényességét vitatják; |
| --- | --- |

a)

ha a Közszolgálati Törvényszékhez, illetve a Törvényszékhez vagy a Bírósághoz olyan ügyekben fordultak, amelyekben ugyanaz az értelmezési kérdés merül fel, vagy ugyanannak a jogi aktusnak az érvényességét vitatják;

| b) | ha a Törvényszékhez a Közszolgálati Törvényszék olyan határozata ellen fellebbeztek, amely az érdemi kérdésekről csak részben rendelkezett, vagy amely a hatáskör hiányára vagy a kérelem elfogadhatatlanságára alapozott kifogásra vonatkozó közbenső kérdésről rendelkezett, vagy amely beavatkozási kérelmet utasított el; |
| --- | --- |

b)

ha a Törvényszékhez a Közszolgálati Törvényszék olyan határozata ellen fellebbeztek, amely az érdemi kérdésekről csak részben rendelkezett, vagy amely a hatáskör hiányára vagy a kérelem elfogadhatatlanságára alapozott kifogásra vonatkozó közbenső kérdésről rendelkezett, vagy amely beavatkozási kérelmet utasított el;

| c) | ha a Közszolgálati Törvényszékhez olyan ügyekben fordultak, amelyek hasonló ténybeli körülményeken alapulnak, és egy vagy több azonos jogkérdést vetnek fel, valamint ezen ügyek közül egy vagy több alkalmas arra, hogy irányadó ügyként bírálják el; |
| --- | --- |

c)

ha a Közszolgálati Törvényszékhez olyan ügyekben fordultak, amelyek hasonló ténybeli körülményeken alapulnak, és egy vagy több azonos jogkérdést vetnek fel, valamint ezen ügyek közül egy vagy több alkalmas arra, hogy irányadó ügyként bírálják el;

| d) | a felek vagy valamelyik fél kérelmére; |
| --- | --- |

d)

a felek vagy valamelyik fél kérelmére;

| e) | egyéb különleges esetekben, ha a megfelelő igazságszolgáltatás megköveteli. |
| --- | --- |

e)

egyéb különleges esetekben, ha a megfelelő igazságszolgáltatás megköveteli.

(2)   Az elnök a felek meghallgatását követően határoz. Az elnök a kérdést a Közszolgálati Törvényszék elé utalhatja. Kifogásolás esetén az eljárás felfüggesztéséről indokolt végzésben kell határozni.

(3)   A felfüggesztés hatálya alatt vagy a 43. cikk (3) bekezdése szerint hozott, az eljárás folytatását elrendelő határozatot ugyanilyen formában kell meghozni.

43. cikk

A felfüggesztés tartama és joghatásai

(1)   Az eljárás felfüggesztése az azt elrendelő határozatban vagy végzésben megjelölt naptól, ennek hiányában pedig a határozat vagy a végzés meghozatalának napjától hatályos.

(2)   A felfüggesztés tartama alatt – a 86. cikk (1) bekezdésében meghatározott beavatkozási kérelem határidejének kivételével – az eljárási határidők nem járnak le.

(3)   Ha a felfüggesztő határozat vagy végzés nem határozza meg a felfüggesztés tartamát, a felfüggesztés az eljárás folytatását elrendelő határozatban vagy végzésben megjelölt napon, ennek hiányában pedig az eljárás folytatását elrendelő határozat vagy végzés meghozatalának napján ér véget.

(4)   Az eljárás felfüggesztést követő folytatásának napjától a megszakított eljárási határidők helyébe új határidők lépnek, amelyek a folytatás napján kezdődnek.

44. cikk

Az ügyek egyesítése és elkülönítése, egy ügy több ügyre bontása

(1)   Az eljárás írásbeli vagy szóbeli szakaszának lefolytatása vagy az eljárást befejező határozat meghozatala céljából két vagy több ügyet a közöttük lévő összefüggés miatt egyesíteni lehet.

Az egyesítést az eljárás során bármikor, a felek meghallgatását követően az elnök rendeli el. Kifogásolás esetén az elnök az egyesítést indokolt végzéssel rendeli el. Az elnök ezt a kérdést a Közszolgálati Törvényszék elé utalhatja.

(2)   Az (1) bekezdés második albekezdésében szereplő feltételekkel az elnök elkülönítheti az előzőleg egyesített ügyeket, vagy több ügyre bonthatja azt az ügyet, amelyben egy vagy több felperes másokkal közös keresetet nyújtott be.

(3)   Az egyesített ügyek feleinek képviselői a Hivatalban betekinthetnek a többi érintett ügy feleinek kézbesített eljárási iratokba. Az elnök ugyanakkor a fél kérelmére – a 47. cikk (1) és (2) bekezdésének sérelme nélkül – megtagadhatja a titkos vagy bizalmas iratokba való betekintést.

5. szakasz

5. szakasz

Eljárási iratok, dokumentumok és mellékletek

Eljárási iratok, dokumentumok és mellékletek

45. cikk

Az eljárási iratok benyújtása

(1)   Valamennyi eljárási iratot keltezéssel kell ellátni. Az eljárási határidők számításánál kizárólag az eredeti példány Hivatalhoz történő benyújtásának napja és órája irányadó.

Valamennyi eljárási irathoz irattartót kell mellékelni, amely tartalmazza a fél által hivatkozott mellékleteket és dokumentumokat, valamint ezek jegyzékét.

Ha a melléklet vagy dokumentum terjedelmére való tekintettel abból kizárólag kivonatokat mellékelnek az eljárási irathoz, a Hivatalhoz az egész iratot, illetve dokumentumot vagy annak teljes másolatát be kell nyújtani.

Az intézmények ezenkívül a Közszolgálati Törvényszék által megállapított határidőn belül az Európai Gazdasági Közösség által használt nyelvek meghatározásáról szóló, 1958. április 15-i 1. tanácsi rendelet 1. cikkében említett többi nyelven is benyújtják valamennyi tőlük származó eljárási irat fordítását.

(2)   A fél meghatalmazottja vagy ügyvédje köteles minden eljárási irat papíralapú eredeti példányát saját kezű aláírásával ellátni.

Az eredeti eljárási iratot – a benne említett összes melléklettel együtt – öt másolati példánnyal a Közszolgálati Törvényszék részére, továbbá annyi másolati példánnyal együtt kell benyújtani, ahány fél az eljárásban részt vesz. A másolatokat az azokat benyújtó fél hitelesíti.

Az (1) bekezdés első albekezdésének második mondatától eltérve az eljárási határidők számításának szempontjából az a nap és óra irányadó, amikor az eljárási irat aláírással ellátott eredeti példányának másolata – az (1) bekezdés második albekezdésében említett irattartóval együtt – faxon a Hivatalhoz beérkezik, feltéve, hogy az eljárási irat aláírással ellátott eredeti példányát és az (1) bekezdés második albekezdésében említett mellékleteket és másolatokat az eredeti példány másolatának beérkezését követően legkésőbb tíz napon belül benyújtják a Hivatalhoz. A 38. cikk nem alkalmazható e tíznapos határidőre.

(3)   A Közszolgálati Törvényszék határozatban állapítja meg azokat a feltételeket, amelyek fennállása esetén a Hivatalhoz elektronikus úton megküldött eljárási irat eredeti példánynak minősül. Ezt a határozatot közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

46. cikk

Az eljárási iratok terjedelme

A jelen eljárási szabályzatban megállapított különleges rendelkezések sérelme nélkül, a Közszolgálati Törvényszék a 132. cikknek megfelelően elfogadott határozatban megállapíthatja a hozzá benyújtott eljárási iratok maximális terjedelmét. Ezt a határozatot közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

47. cikk

A dokumentumok és mellékletek bizalmas jellege

(1)   A 44. cikk (3) bekezdésére és a 87. cikk (3) bekezdésére is figyelemmel a Közszolgálati Törvényszék kizárólag azokat a dokumentumokat és mellékleteket veszi figyelembe, amelyeket a felek meghatalmazottai, tanácsadói és ügyvédei megismerhettek, és azokról nyilatkozhattak.

(2)   Ha a Közszolgálati Törvényszéknek meg kell vizsgálnia, hogy olyan iratot, amely a határozathozatal során jelentőséggel bírhat, egy vagy több féllel szemben bizalmas jellegűnek kell-e tekinteni, ezt az iratot e vizsgálat befejezése előtt nem küldik meg a feleknek.

(3)   Ha egy iratba való betekintés megtagadásának jogszerűségére vonatkozó kereset kapcsán olyan iratot nyújtanak be a Közszolgálati Törvényszéknek, amelybe az egyik intézmény megtagadta a betekintést, akkor ezt az iratot nem küldik meg a többi félnek.

48. cikk

Névtelenség

(1)   A Közszolgálati Törvényszék a kereset benyújtásakor tájékoztatja a felperest arról, hogy a Közszolgálati Törvényszék határozatait közzéteszik az interneten. A Közszolgálati Törvényszék – indokolással ellátott kérelemre vagy hivatalból – kihagyja a felperes nevét vagy szükség esetén bizonyos egyéb adatokat a Közszolgálati Törvényszék közzétételre kerülő dokumentumaiból, ha a névtelenséghez jogos érdek fűződik.

Az első albekezdés a természetes személy beavatkozó felekre is alkalmazandó.

(2)   A Közszolgálati Törvényszék – indokolással ellátott kérelemre vagy hivatalból – az eljárásban említett más személyek vagy jogalanyok nevét, illetve rájuk vonatkozó bizonyos egyéb adatokat is kihagyhatja a Közszolgálati Törvényszék dokumentumaiból, ha az e személyek vagy jogalanyok neve, illetve az említett adatok bizalmas jellegűnek tekintéséhez jogos érdek fűződik.

2. FEJEZET

2. FEJEZET

A rendes eljárás

A rendes eljárás

1. szakasz

1. szakasz

Az eljárás írásbeli szakasza

Az eljárás írásbeli szakasza

49. cikk

Általános szabály

Az eljárás írásbeli szakasza a keresetlevél és az ellenkérelem, valamint – az 55. cikk szerinti feltételek mellett – a válasz és a viszonválasz benyújtását foglalja magában.

50. cikk

Keresetlevél

(1)   Az alapokmány 21. cikkében említett keresetlevél tartalmazza a következőket:

| a) | a felperes neve és lakóhelye vagy székhelye; |
| --- | --- |

a)

a felperes neve és lakóhelye vagy székhelye;

| b) | az aláíró jogállása és lakóhelye vagy székhelye; |
| --- | --- |

b)

az aláíró jogállása és lakóhelye vagy székhelye;

| c) | annak a félnek a megjelölése, aki ellen a keresetet benyújtották; |
| --- | --- |

c)

annak a félnek a megjelölése, aki ellen a keresetet benyújtották;

| d) | a jogvita tárgya és a felperes kérelmei; |
| --- | --- |

d)

a jogvita tárgya és a felperes kérelmei;

| e) | a releváns tények világos és időrendben történő bemutatása, valamint ettől elkülönítve a felhozott jogalapok és jogi érvek pontos és strukturált bemutatása; |
| --- | --- |

e)

a releváns tények világos és időrendben történő bemutatása, valamint ettől elkülönítve a felhozott jogalapok és jogi érvek pontos és strukturált bemutatása;

| f) | szükség esetén a felajánlott bizonyítékok megjelölése. |
| --- | --- |

f)

szükség esetén a felajánlott bizonyítékok megjelölése.

(2)   A keresetlevélhez szükség esetén mellékelni kell:

| a) | azt a jogi aktust, melynek megsemmisítését kérik; |
| --- | --- |

a)

azt a jogi aktust, melynek megsemmisítését kérik;

| b) | a személyzeti szabályzat 90. cikkének (2) bekezdése szerinti panaszt és a panaszra adott választ tartalmazó határozatot, megjelölve azokat az időpontokat, amikor a panaszt benyújtották, és amikor a határozatot közölték. |
| --- | --- |

b)

a személyzeti szabályzat 90. cikkének (2) bekezdése szerinti panaszt és a panaszra adott választ tartalmazó határozatot, megjelölve azokat az időpontokat, amikor a panaszt benyújtották, és amikor a határozatot közölték.

(3)   A keresetlevélben az eljárás céljára meg kell jelölni:

| — | kézbesítési címet, megjelölve annak a személynek a nevét, aki felhatalmazást kapott a kézbesítendő iratok átvételére; vagy |
| --- | --- |

—

kézbesítési címet, megjelölve annak a személynek a nevét, aki felhatalmazást kapott a kézbesítendő iratok átvételére; vagy

| — | a felperes ügyvédjének ahhoz való hozzájárulását, hogy a kézbesítés a 36. cikk (4) bekezdésében szereplő elektronikus úton vagy faxon történjen; vagy |
| --- | --- |

—

a felperes ügyvédjének ahhoz való hozzájárulását, hogy a kézbesítés a 36. cikk (4) bekezdésében szereplő elektronikus úton vagy faxon történjen; vagy

| — | a kézbesítés teljesítésének mindhárom fent említett módját. |
| --- | --- |

—

a kézbesítés teljesítésének mindhárom fent említett módját.

(4)   Ha a keresetlevél nem felel meg a (3) bekezdésben említett követelményeknek, a hiány pótlásáig az érintett félnek szánt valamennyi – az eljárással kapcsolatos – kézbesítést e fél képviselőjének címzett ajánlott levélként kell teljesíteni. Ebben az esetben a 36. cikk (1) bekezdésétől eltérően az ajánlott levélnek a Közszolgálati Törvényszék székhelye szerinti postahivatalnál történő feladásával a kézbesítést szabályszerűen teljesítettnek kell tekinteni.

(5)   A felperes ügyvédje köteles csatolni a keresetlevélhez a 31. cikk (2) bekezdésében említett dokumentumot.

(6)   Ha a keresetlevél nem felel meg a 45. cikk (1) bekezdésének második és harmadik albekezdésében, a 45. cikk (2) bekezdésének második albekezdésében, a 46. cikkben, illetve a jelen cikk (1) bekezdésének a), b) vagy c) pontjában, (2) bekezdésében vagy (5) bekezdésében felsorolt feltételeknek, a hivatalvezető hiánypótlásra határidőt állapít meg a felperes számára. A hiány előírt határidőn belüli pótlásának elmulasztása esetén a Közszolgálati Törvényszék határoz arról, hogy e követelmények be nem tartása miatt a keresetlevél alaki okból elfogadhatatlan-e.

51. cikk

A keresetlevél kézbesítése és közlemény a Hivatalos Lapban

(1)   A keresetlevelet kézbesítik az alperes részére. Az 50. cikk (6) bekezdésében említett esetben a kézbesítést haladéktalanul teljesíteni kell, amint a hiánypótlás megtörtént, illetve – ennek elmulasztása esetén – amint a Közszolgálati Törvényszék megállapította, hogy a keresetlevél elfogadható.

(2)   Közleményt kell közzétenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, amely tartalmazza a keresetlevél benyújtásának napját, a feleket, a jogvita tárgyát és leírását, valamint a felperes kérelmeit.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

52. cikk

Az ügyek ítélkező testületeknek történő első kiosztása

Közvetlenül a keresetlevél benyújtását követően a Közszolgálati Törvényszék elnöke kiosztja az ügyet valamelyik három bíróból álló tanácsnak, a 13. cikk (2) bekezdésében említett ismérveknek megfelelően.

A tanács elnöke a tanácsnak kiosztott minden egyes ügy vonatkozásában javaslatot tesz a Közszolgálati Törvényszék elnökének az előadó bíró személyére; a kijelölésről a Közszolgálati Törvényszék elnöke határoz.

53. cikk

Ellenkérelem

(1)   A keresetlevél kézbesítését követő két hónapon belül az alperes ellenkérelmet terjeszt elő. Ez tartalmazza a következőket:

| a) | az alperes neve és lakóhelye vagy székhelye; |
| --- | --- |

a)

az alperes neve és lakóhelye vagy székhelye;

| b) | az aláíró jogállása és lakóhelye vagy székhelye; |
| --- | --- |

b)

az aláíró jogállása és lakóhelye vagy székhelye;

| c) | az alperes kérelmei; |
| --- | --- |

c)

az alperes kérelmei;

| d) | az ügy jogi háttere, a releváns tények világos és időrendben történő bemutatása, valamint ettől elkülönítve a felhozott jogalapok és jogi érvek pontos és strukturált bemutatása; |
| --- | --- |

d)

az ügy jogi háttere, a releváns tények világos és időrendben történő bemutatása, valamint ettől elkülönítve a felhozott jogalapok és jogi érvek pontos és strukturált bemutatása;

| e) | szükség esetén a felajánlott bizonyítékok megjelölése. |
| --- | --- |

e)

szükség esetén a felajánlott bizonyítékok megjelölése.

(2)   Az 50. cikk (3) és (4) bekezdése alkalmazandó.

(3)   Az alperest képviselő meghatalmazott, illetve az őt segítő tanácsadó és ügyvéd köteles legkésőbb az ellenkérelemmel együtt benyújtani a 31. cikkben említett dokumentumokat.

Az ellenkérelemhez mellékelni kell az ügy jogi hátterét képező, az Európai Unió Hivatalos Lapjában nem közzétett aktusokat, megjelölve az elfogadásuk, a hatálybalépésük és adott esetben a hatályon kívül helyezésük időpontját.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

(4)   Ha az ellenkérelem nem felel meg a 45. cikk (1) bekezdésének második–negyedik albekezdésében, a 45. cikk (2) bekezdésének második albekezdésében, a 46. cikkben, vagy a jelen cikk (3) bekezdésében felsorolt feltételeknek, a hivatalvezető hiánypótlásra határidőt állapít meg az alperes számára. A hiány előírt határidőn belüli pótlásának elmulasztása esetén a Közszolgálati Törvényszék határoz arról, hogy e követelmények be nem tartása miatt az ellenkérelem alaki okból elfogadhatatlan-e.

(5)   Az (1) bekezdésben előírt határidőt az elnök az alperes kellően megindokolt kérelmére vagy hivatalból kivételesen, a megfelelő igazságszolgáltatás érdekében meghosszabbíthatja.

54. cikk

A dokumentumok megküldése

Ha az Európai Parlament, a Tanács vagy az Európai Bizottság nem vesz részt félként az ügyben, a Közszolgálati Törvényszék a keresetlevélről és az ellenkérelemről – ezek mellékleteinek kivételével – másolatot küld részükre, hogy lehetővé tegye számukra annak megállapítását, hogy – az EUMSZ 277. cikk alapján – nem valamely jogi aktusuk alkalmazhatatlanságára hivatkoznak-e.

55. cikk

Második beadványváltás

(1)   Az alapokmány I. melléklete 7. cikke (3) bekezdésének megfelelően a Közszolgálati Törvényszék – akár hivatalból, akár a felperes indokolással ellátott kérelmére – úgy határozhat, hogy az iratanyag kiegészítése érdekében második beadványváltás is szükséges.

(2)   A Közszolgálati Törvényszék az általa megjelölt jogi vagy ténybeli kérdésekre korlátozhatja a második beadványváltást.

(3)   Ha a beadvány nem felel meg a 45. cikk (1) bekezdésének második–negyedik albekezdésében, a 45. cikk (2) bekezdésének második albekezdésében, a 46. cikkben, vagy a jelen cikk (2) bekezdésében felsorolt feltételeknek, a hivatalvezető hiánypótlásra határidőt állapít meg az érintett fél számára. A hiány előírt határidőn belüli pótlásának elmulasztása esetén a Közszolgálati Törvényszék határoz arról, hogy e követelmények be nem tartása miatt a beadvány alaki okból elfogadhatatlan-e.

2. szakasz

2. szakasz

Jogalapok és bizonyítékok az eljárás során

Jogalapok és bizonyítékok az eljárás során

56. cikk

Új jogalapok

(1)   Az első beadványváltást követően semmilyen új jogalapot nem lehet felhozni, kivéve, ha az olyan jogi vagy ténybeli helyzetből származik, amely az eljárás során merült fel.

(2)   Ha az eljárás során a fél új jogalapot hoz fel, az elnök a rendes eljárási határidő lejárta után – az előadó bíró jelentése alapján – a másik fél számára határidőt állapíthat meg a jogalap megválaszolására.

(3)   A jogalap elfogadhatóságáról az eljárást befejező határozatban döntenek.

57. cikk

Új bizonyítékok előterjesztése és felajánlása

A tárgyalás végéig a felek további bizonyítékokat terjeszthetnek elő vagy ajánlhatnak fel érveik alátámasztására, feltéve, hogy azok késedelmes előterjesztése vagy felajánlása kellően igazolt. A többi félnek lehetőséget kell biztosítani az e bizonyítékokra vonatkozó állásfoglalásra.

3. szakasz

3. szakasz

Előzetes jelentés

Előzetes jelentés

58. cikk

Előzetes jelentés

(1)   Az eljárás írásbeli szakaszának befejezését követően az elnök kitűzi azt a határnapot, amikor az előadó bírónak be kell nyújtania előzetes jelentését a Közszolgálati Törvényszéknek.

(2)   Az előzetes jelentés javaslatokat tartalmaz arra nézve, hogy szükséges-e pervezető intézkedés vagy bizonyításfelvétel, eltekintsenek-e a tárgyalástól, van-e lehetőség a jogvita egyezség útján történő rendezésére, valamint arra nézve, hogy az ügyet a teljes ülés, az öt bíróból álló tanács vagy az egyesbíróként eljáró előadó bíró elé utalják-e.

(3)   A Közszolgálati Törvényszék határoz az előadó bíró javaslatairól.

4. szakasz

4. szakasz

Az eljárás szóbeli szakasza

Az eljárás szóbeli szakasza

59. cikk

Tárgyalás tartása

(1)   A jelen eljárási szabályzat azon különös rendelkezéseinek sérelme nélkül, amelyek lehetővé teszik a Közszolgálati Törvényszék számára a végzéssel történő határozathozatalt, valamint e cikk (2) bekezdésére is figyelemmel, a Közszolgálati Törvényszék előtti eljárás tárgyalást is magában foglal.

(2)   Ha második beadványváltásra is sor került, és a Közszolgálati Törvényszék úgy ítéli meg, hogy nincs szükség tárgyalás tartására, a felek egyetértésével úgy határozhat, hogy tárgyalás nélkül hoz határozatot.

60. cikk

A tárgyalás időpontja

A tárgyalás időpontját az elnök tűzi ki.

61. cikk

Közös tárgyalás

Ha a több ügy közötti hasonlóság azt lehetővé teszi, a Közszolgálati Törvényszék dönthet úgy, hogy ezen ügyekben közös tárgyalást tart.

62. cikk

A felek tárgyalásról való távolmaradása

(1)   A feleknek a tárgyalásról szabályszerűen értesített képviselői kötelesek kellő időben értesíteni a Közszolgálati Törvényszéket, ha nem vesznek részt a tárgyaláson.

A fél tárgyalásról szabályszerűen értesített képviselőjének igazolatlan távolmaradása nem akadálya a tárgyalás megtartásának.

(2)   Ha valamennyi fél képviselője azt jelezte, hogy nem vesz részt a tárgyaláson, a Közszolgálati Törvényszék határozhat a szóbeli szakasz befejezéséről.

63. cikk

A tárgyalás menete

(1)   A tárgyalást az elnök nyitja meg és vezeti; ő gondoskodik a tárgyalás rendjének fenntartásáról.

(2)   A nyilvánosság kizárásának az alapokmány 31. cikke szerinti elrendelése esetén a tárgyaláson elhangzottak nem tehetők közzé.

(3)   A felek kizárólag meghatalmazottjuk vagy ügyvédjük útján járhatnak el a tárgyaláson.

(4)   A tárgyalás során az elnök és a többi bíró:

| a) | kérdéseket tehet fel a felek meghatalmazottainak, tanácsadóinak és ügyvédeinek; |
| --- | --- |

a)

kérdéseket tehet fel a felek meghatalmazottainak, tanácsadóinak és ügyvédeinek;

| b) | felhívhatja magukat a feleket, hogy a jogvita bizonyos vonatkozásairól nyilatkozzanak. |
| --- | --- |

b)

felhívhatja magukat a feleket, hogy a jogvita bizonyos vonatkozásairól nyilatkozzanak.

64. cikk

A szóbeli szakasz befejezése és újbóli megnyitása

(1)   Az érvek előadását követően az elnök a szóbeli szakaszt befejezettnek nyilvánítja.

(2)   A Közszolgálati Törvényszék elrendelheti a szóbeli szakasz újbóli megnyitását.

65. cikk

A tárgyalási jegyzőkönyv

A hivatalvezető minden tárgyalásról jegyzőkönyvet készít. A jegyzőkönyvet az elnök és a hivatalvezető írja alá. A jegyzőkönyv közokiratnak minősül, és azt kézbesítik a feleknek.

66. cikk

A tárgyalásról készített hangfelvétel

Az elnök kellően megalapozott kérelemre engedélyt adhat a félnek, hogy a tárgyalásról készített hangfelvételt az azon felszólaló személy által használt nyelven, a Közszolgálati Törvényszék helyiségeiben meghallgassa.

3. FEJEZET

3. FEJEZET

Pervezető intézkedések és bizonyításfelvétel

Pervezető intézkedések és bizonyításfelvétel

1. szakasz

1. szakasz

Célok

Célok

67. cikk

Célok

A pervezető intézkedések és a bizonyításfelvétel célja annak biztosítása, hogy a lehető legjobb feltételek mellett történjék az ügyek előkészítése, szabályszerűen folyjon le az eljárás írásbeli, illetve szóbeli szakasza, valamint könnyebbé váljon a bizonyítás és a jogviták megoldása.

2. szakasz

2. szakasz

Pervezető intézkedések

Pervezető intézkedések

68. cikk

Tárgy

Pervezető intézkedések különösen a következők:

| a) | kérdések feltevése a feleknek; |
| --- | --- |

a)

kérdések feltevése a feleknek;

| b) | a felek felhívása arra, hogy írásban vagy szóban nyilatkozzanak a jogvita bizonyos vonatkozásairól, különösen pedig arra, hogy pontosítsák az általuk előterjesztett kérelmek vagy jogalapok és érvek tartalmát, illetve fejtsék ki a vitatott pontokat; |
| --- | --- |

b)

a felek felhívása arra, hogy írásban vagy szóban nyilatkozzanak a jogvita bizonyos vonatkozásairól, különösen pedig arra, hogy pontosítsák az általuk előterjesztett kérelmek vagy jogalapok és érvek tartalmát, illetve fejtsék ki a vitatott pontokat;

| c) | tájékoztatás vagy adatok kérése a felektől, |
| --- | --- |

c)

tájékoztatás vagy adatok kérése a felektől,

| d) | a felek felhívása az üggyel kapcsolatos dokumentumok vagy egyéb iratok benyújtására; |
| --- | --- |

d)

a felek felhívása az üggyel kapcsolatos dokumentumok vagy egyéb iratok benyújtására;

| e) | a tárgyaláson részt vevők felhívása arra, hogy szóbeli előadásaikat különösen egy vagy több meghatározott kérdésre összpontosítsák; |
| --- | --- |

e)

a tárgyaláson részt vevők felhívása arra, hogy szóbeli előadásaikat különösen egy vagy több meghatározott kérdésre összpontosítsák;

| f) | a feleknek megbeszélésekre való meghívása. |
| --- | --- |

f)

a feleknek megbeszélésekre való meghívása.

69. cikk

Eljárás

(1)   A pervezető intézkedések az eljárás során bármikor elrendelhetők, illetve módosíthatók. A határozatot adott esetben hivatalból is meg lehet hozni.

(2)   A pervezető intézkedéseket az előadó bíró rendeli el, kivéve, ha a kérdést – a tervezett intézkedések súlya vagy a jogvita megoldása szempontjából fennálló jelentőségük miatt – a Közszolgálati Törvényszék elé utalja.

(3)   Pervezető intézkedés elrendelését vagy módosítását bármely fél indítványozhatja.

(4)   A pervezető intézkedésekről a hivatalvezető tájékoztatja a feleket.

(5)   Ha a fél írásbeli észrevételei nem felelnek meg a 45. cikk (1) bekezdésének második–negyedik albekezdésében, a 45. cikk (2) bekezdésének második albekezdésében vagy a 46. cikkben felsorolt feltételeknek, a hivatalvezető hiánypótlásra határidőt állapít meg az érintett fél számára. A hiány előírt határidőn belüli pótlásának elmulasztása esetén a Közszolgálati Törvényszék határoz arról, hogy e követelmények be nem tartása miatt az említett írásbeli észrevételek alaki okból elfogadhatatlanok-e.

3. szakasz

3. szakasz

Bizonyításfelvétel

Bizonyításfelvétel

70. cikk

Tárgy

Az alapokmány 24. és 25. cikke rendelkezéseinek sérelme nélkül a bizonyítási eszközök a következők:

| a) | a felek személyes megjelenése; |
| --- | --- |

a)

a felek személyes megjelenése;

| b) | tájékoztatás vagy adatok kérése harmadik személyektől; |
| --- | --- |

b)

tájékoztatás vagy adatok kérése harmadik személyektől;

| c) | harmadik személyek felhívása az üggyel kapcsolatos dokumentumok vagy egyéb iratok benyújtására; |
| --- | --- |

c)

harmadik személyek felhívása az üggyel kapcsolatos dokumentumok vagy egyéb iratok benyújtására;

| d) | tanúvallomás; |
| --- | --- |

d)

tanúvallomás;

| e) | szakértői vélemény; |
| --- | --- |

e)

szakértői vélemény;

| f) | helyszíni szemle; |
| --- | --- |

f)

helyszíni szemle;

| g) | a fél felhívása az üggyel kapcsolatos dokumentumok vagy egyéb iratok benyújtására, ha e fél nem tesz eleget az ugyanebből a célból hozott pervezető intézkedésnek. |
| --- | --- |

g)

a fél felhívása az üggyel kapcsolatos dokumentumok vagy egyéb iratok benyújtására, ha e fél nem tesz eleget az ugyanebből a célból hozott pervezető intézkedésnek.

71. cikk

Eljárás

(1)   A jogvita eldöntéséhez szükséges bizonyításfelvétel az eljárás során bármikor elrendelhető, illetve módosítható. A bizonyításfelvételt, adott esetben hivatalból, a Közszolgálati Törvényszék rendeli el.

(2)   Bizonyításfelvétel elrendelését vagy módosítását a bizonyításfelvétel tárgya és a bizonyításfelvételt igazoló okok pontos megjelölésével bármely fél indítványozhatja. A bizonyításfelvétel esetleges elrendelése előtt a többi felet is meg kell hallgatni.

(3)   Ha az eljárás körülményei megkövetelik, a feleket fel kell hívni, hogy terjesszék elő a Közszolgálati Törvényszék által elrendelni tervezett, a 70. cikk a), b), c) és g) pontjában említett eszközökre vonatkozó észrevételeiket.

(4)   A feleknek a bizonyításfelvételre vonatkozó határozatról való tájékoztatása és a bizonyításfelvétel elrendelése az alábbiak szerint történik:

| — | a 70. cikk a) b) és c) pontja szerinti bizonyítási eszközöket elrendelő határozatról a hivatalvezető tájékoztatja a feleket, |
| --- | --- |

—

a 70. cikk a) b) és c) pontja szerinti bizonyítási eszközöket elrendelő határozatról a hivatalvezető tájékoztatja a feleket,

| — | a 70. cikk d), e) és f) pontja szerinti bizonyítási eszközöket – a bizonyítandó tények megjelölésével, a felek meghallgatását követően – végzésben kell elrendelni, |
| --- | --- |

—

a 70. cikk d), e) és f) pontja szerinti bizonyítási eszközöket – a bizonyítandó tények megjelölésével, a felek meghallgatását követően – végzésben kell elrendelni,

| — | a 70. cikk g) pontja szerinti bizonyítási eszközt végzésben kell elrendelni. |
| --- | --- |

—

a 70. cikk g) pontja szerinti bizonyítási eszközt végzésben kell elrendelni.

(5)   Ha a Közszolgálati Törvényszék bizonyításfelvételt rendel el, és azt nem maga folytatja le, ezzel a feladattal az előadó bírót bízza meg.

(6)   A felek a bizonyításfelvételnél jelen lehetnek.

(7)   A fél bármikor ellenbizonyítással élhet, vagy kiegészítheti a felajánlott bizonyítékokat.

72. cikk

A tanú idézése

A tanút, akinek kihallgatása szükséges, a Közszolgálati Törvényszék megidézi. A 71. cikk (4) bekezdésének második franciabekezdésében említett végzés tartalmazza a következőket:

| a) | a tanú vezetékneve, utóneve(i), foglalkozása és lakóhelye; |
| --- | --- |

a)

a tanú vezetékneve, utóneve(i), foglalkozása és lakóhelye;

| b) | a kihallgatás időpontja és helye; |
| --- | --- |

b)

a kihallgatás időpontja és helye;

| c) | azoknak a tényeknek a megjelölése, amelyekkel kapcsolatban a tanút ki fogják hallgatni; |
| --- | --- |

c)

azoknak a tényeknek a megjelölése, amelyekkel kapcsolatban a tanút ki fogják hallgatni;

| d) | adott esetben a Közszolgálati Törvényszék által a tanúk részéről felmerülő költségek megtérítésére vonatkozóan a 78. cikknek megfelelően meghozott rendelkezésekre, illetve az idézésnek eleget nem tévő tanúkkal szemben a 74. cikk alapján alkalmazható szankciókra való hivatkozás. |
| --- | --- |

d)

adott esetben a Közszolgálati Törvényszék által a tanúk részéről felmerülő költségek megtérítésére vonatkozóan a 78. cikknek megfelelően meghozott rendelkezésekre, illetve az idézésnek eleget nem tévő tanúkkal szemben a 74. cikk alapján alkalmazható szankciókra való hivatkozás.

73. cikk

Tanúkihallgatás

(1)   A tanút – személyazonosságának megállapítását követően – az elnök vagy a tanú kihallgatásával megbízott előadó bíró felszólítja, hogy mondjon igazat, és felhívja a figyelmét a rá alkalmazandó nemzeti jogszabályokban az e kötelezettség megsértésére előírt következményekre.

(2)   Tanúvallomását megelőzően a tanú – kivéve, ha a felek meghallgatását követően felmentik az eskütétel alól – a következő esküt teszi:

„Esküszöm, hogy az igazat, a teljes igazat és csakis az igazat mondom.”

(3)   A tanút a Közszolgálati Törvényszék vagy az előadó bíró hallgatja ki; erről a feleket – megjelenésük érdekében – értesíti. A tanúvallomást követően a Törvényszék vagy az előadó bíró – a felek indítványára vagy hivatalból – kérdéseket tehet fel a tanúnak.

Az elnök vagy az előadó bíró engedélyével a felek meghatalmazottai, tanácsadói vagy ügyvédei is tehetnek fel kérdéseket a tanúnak.

(4)   A hivatalvezető a tanúvallomásról jegyzőkönyvet vesz fel.

A jegyzőkönyvet az elnök vagy az előadó bíró és a hivatalvezető írja alá. Ezeket az aláírásokat megelőzően biztosítani kell, hogy a tanú ellenőrizhesse a jegyzőkönyv tartalmát, és azt aláírja.

A jegyzőkönyv közokiratnak minősül. A jegyzőkönyvet kézbesítik a feleknek.

74. cikk

A tanú kötelezettségei

(1)   A szabályszerűen megidézett tanú köteles az idézésnek eleget tenni, és a tárgyaláson megjelenni.

(2)   Ha a szabályszerűen megidézett tanú alapos ok nélkül nem jelenik meg a Közszolgálati Törvényszék előtt, a Közszolgálati Törvényszék 5 000 EUR-ig terjedő pénzbírságot szabhat ki vele szemben, és – a tanú költségére – újabb idézését rendelheti el.

(3)   Ugyanilyen pénzbírságot lehet kiszabni azzal a tanúval szemben, aki a tanúvallomást vagy az eskütételt alapos ok nélkül megtagadja.

(4)   Ha a tanú olyan elfogadható kimentéssel él a Közszolgálati Törvényszék előtt, amelyet előzőleg nem tudott előterjeszteni, mentesíthető a vele szemben kiszabott pénzbírság megfizetése alól. A kiszabott pénzbírság összegét a tanú kérelmére mérsékelni lehet, ha bizonyítja, hogy az jövedelmével nem áll arányban.

75. cikk

Szakértői vélemény

(1)   A szakértő kirendeléséről szóló végzésben a Közszolgáltai Törvényszék meghatározza a szakértő feladatát és a szakvélemény előterjesztésére rendelkezésre álló határidőt.

(2)   A szakértő a végzésről és a feladata ellátásához szükséges valamennyi iratról másolatot kap. A szakértőt felszólítják, hogy mondjon igazat, továbbá lelkiismeretesen és pártatlanul lássa el feladatát, valamint felhívják a figyelmét a rá alkalmazandó nemzeti jogszabályokban az e kötelezettségek megsértésére előírt következményekre.

(3)   A szakértő az előadó bíró felügyelete alatt áll, aki a szakértő által végzett vizsgálatok során jelen lehet, és akit a szakértő folyamatosan tájékoztat feladata teljesítésének előrehaladásáról.

(4)   A szakértő kérelmére a Közszolgálati Törvényszék tanú kihallgatását rendelheti el; a tanú kihallgatása a 73. cikk rendelkezései szerint történik.

(5)   A szakértő kizárólag olyan kérdésekről adhat véleményt, amelyeket kifejezetten elé terjesztettek.

(6)   A szakértői vélemény előterjesztésekor a szakértő – kivéve, ha a Közszolgálati Törvényszék a felek meghallgatását követően felmenti az eskütétel alól – a következő esküt teszi:

„Esküszöm, hogy feladatomat lelkiismeretesen és pártatlanul láttam el.”

(7)   Miután a szakértő előterjesztette szakvéleményét, és azt kézbesítették a felek részére, a Közszolgálati Törvényszék elrendelheti meghallgatását, amelyről a feleket – megjelenésük érdekében – értesíti.

(8)   Az elnök és a bírák kérdéseket tehetnek fel a szakértőnek. Az elnök engedélyével a felek képviselői kérdéseket tehetnek fel a szakértőnek.

(9)   A hivatalvezető a szakértői vélemény előterjesztéséről jegyzőkönyvet vesz fel. A jegyzőkönyvet az elnök vagy a szakértő meghallgatásával megbízott előadó bíró és a hivatalvezető írja alá. Ezeket az aláírásokat megelőzően biztosítani kell, hogy a szakértő ellenőrizhesse a jegyzőkönyv tartalmát, és azt aláírja. A jegyzőkönyv közokiratnak minősül. A jegyzőkönyvet kézbesítik a feleknek.

76. cikk

Hamis tanúvallomás és hamis szakértői vélemény

(1)   A Közszolgálati Törvényszék a 30. cikk rendelkezéseire is figyelemmel határozhat arról, hogy feljelentést tesz-e annak a tagállamnak – a Bíróság eljárási szabályzatát kiegészítő szabályzat III. mellékletében említett – illetékes hatóságánál, amelynek bíróságai büntetőjogi joghatósággal rendelkeznek a Közszolgálati Törvényszék előtt tanúként vagy szakértőként eljárt, hamis tanúvallomást tévő vagy hamis szakértői véleményt adó személy ügyében.

(2)   A Közszolgálati Törvényszék határozatának megküldéséről a hivatalvezető gondoskodik. A határozat ismerteti a feljelentés alapjául szolgáló tényeket és körülményeket.

77. cikk

A tanúval vagy szakértővel szembeni kifogás

(1)   Ha a fél kifogást emel a tanúval vagy a szakértővel szemben annak alkalmatlansága, méltatlansága vagy egyéb ok alapján, vagy ha a tanú, illetve a szakértő megtagadja a vallomástételt, illetve a szakértői vélemény adását vagy az eskütételt, az ügyben a Közszolgálati Törvényszék határoz indokolt végzéssel.

(2)   A tanúval vagy szakértővel szemben a tanút idéző vagy a szakértőt kirendelő végzés kézbesítését követő két héten belül lehet kifogást emelni; a kifogást tartalmazó iratnak meg kell jelölnie a kifogás okait és a felajánlott bizonyítékokat.

78. cikk

A tanúk és a szakértők költségei

(1)   Ha a Közszolgálati Törvényszék tanú kihallgatását, illetve szakértő meghallgatását rendeli el, felhívhatja a feleket vagy valamelyik felet a tanúkihallgatás, illetve a szakértői vélemény költségei fedezetének a Közszolgálati Törvényszék pénztárában történő letétbe helyezésére. A Közszolgálati Törvényszék meghatározza a letét összegét.

(2)   A tanú és a szakértő jogosult útiköltsége és tartózkodási költségei megtérítésére. A Közszolgálati Törvényszék pénztára ezeket megelőlegezheti számára.

(3)   A tanú jogosult jövedelemkiesése megtérítésére, a szakértő pedig munkája díjazására. Ezen összegeket a Közszolgálati Törvényszék pénztára azt követően fizeti ki a tanú vagy a szakértő részére, hogy az kötelességének, illetve feladatának eleget tett.

79. cikk

Jogsegély iránti megkeresés

(1)   A Közszolgálati Törvényszék – a fél kérelmére vagy hivatalból – jogsegély iránti megkeresést terjeszthet elő tanú kihallgatása vagy szakértő meghallgatása céljából.

(2)   A jogsegély iránti megkeresést végzéssel kell előterjeszteni, amely tartalmazza a tanú vagy szakértő vezetéknevét, utónevét, foglalkozását és lakóhelyét vagy székhelyét, megjelöli azokat a tényeket, amelyekről a tanút vagy szakértőt meg kell hallgatni, megnevezi a feleket, azok meghatalmazottait, tanácsadóit vagy ügyvédeit, valamint feltünteti a felek és azok meghatalmazottai, tanácsadói vagy ügyvédei lakóhelyét vagy székhelyét, és röviden ismerteti a jogvita tárgyát.

(3)   A hivatalvezető megküldi a végzést azon tagállam – a Bíróság eljárási szabályzatát kiegészítő szabályzatban említett – illetékes hatósága részére is, amelynek területén a tanút vagy szakértőt meg kell hallgatni. Adott esetben a végzéshez a címzett tagállam hivatalos nyelvére vagy nyelveire való fordítását kell csatolni.

Az első albekezdésben említett hatóság megküldi a végzést a nemzeti jog szerint illetékes igazságügyi hatóságnak.

Az illetékes igazságügyi hatóság nemzeti joga szerint hajtja végre a jogsegély iránti megkeresést. A végrehajtást követően az illetékes igazságügyi hatóság az első bekezdésben említett hatóság részére megküldi a jogsegély iránti megkeresésről szóló végzést, a végrehajtás során keletkezett iratokat és a költségek jegyzékét. Ezeket a dokumentumokat a hivatalvezetőnek küldik meg.

(4)   A hivatalvezető gondoskodik az iratoknak az eljárás nyelvére történő lefordításáról.

(5)   Ha a Közszolgálati Törvényszék jogsegély iránti megkeresést terjeszt elő, felhívhatja a feleket vagy valamelyik felet az említett megkeresés fedezetének a Közszolgálati Törvényszék pénztárában történő letétbe helyezésére. A Közszolgálati Törvényszék meghatározza a letét összegét.

4. FEJEZET

4. FEJEZET

Kifogás és közbenső kérdés

Kifogás és közbenső kérdés

80. cikk

Áttétel

(1)   Az alapokmány I. melléklete 8. cikke (2) bekezdésének megfelelően, ha a Közszolgálati Törvényszék megállapítja, hogy a hozzá benyújtott kereset a Bíróság vagy a Törvényszék hatáskörébe tartozik, azt átteszi a Bírósághoz, illetve a Törvényszékhez.

(2)   A Közszolgálati Törvényszék indokolt végzéssel határoz.

81. cikk

Nyilvánvalóan elutasítandó kereset

Ha a Közszolgálati Törvényszéknek nyilvánvalóan nincs hatásköre a kereset vagy az abban foglalt egyes kérelmek elbírálására, vagy ha a kereset részben vagy egészben nyilvánvalóan elfogadhatatlan, vagy jogilag nyilvánvalóan megalapozatlan, a Közszolgálati Törvényszék – az eljárás folytatása nélkül – az eljárás során bármikor indokolt végzéssel határozhat az ügyben.

82. cikk

Eljárásgátló okok fennállása miatti elfogadhatatlanság

A Közszolgálati Törvényszék a felek meghallgatását követően hivatalból bármikor vizsgálhatja, hogy a kereset eljárásgátló okok fennállása miatt nem elfogadhatatlan-e. Ha úgy ítéli meg, hogy kellően tájékozódott, a Közszolgálati Törvényszék – az eljárás folytatása nélkül – indokolt végzéssel határozhat az ügyben.

83. cikk

Az ügy érdemét nem érintő határozathozatal iránti kérelem

(1)   A fél külön beadványban kérheti, hogy a Közszolgálati Törvényszék az ügy érdemét nem érintve döntsön az elfogadhatatlanság, a hatáskör hiánya vagy egyéb közbenső kérdés tárgyában.

A beadványnak tartalmaznia kell a felhozott ténybeli és jogi alapokat, a kérelmeket és – mellékletként – az ezek alátámasztására szolgáló iratokat.

(2)   Közvetlenül a kérelmet tartalmazó beadvány benyújtását követően az elnök határidőt állapít meg, amelyen belül a másik fél írásban előterjesztheti kérelmeit, valamint ténybeli és jogi érveit.

Ha a Közszolgálati Törvényszék másként nem határoz, az eljárás a továbbiakban szóbeli.

(3)   A Közszolgálati Törvényszék indokolt végzéssel és haladéktalanul dönt a kérelemről, vagy – ha különleges körülmények indokolják – úgy határoz, hogy arról az eljárást befejező határozatában dönt.

Ha a Közszolgálati Törvényszék a kérelmet elutasítja, vagy arról az eljárást befejező határozatban dönt, az elnök új határidőket állapít meg az eljárás folytatására.

Ha az ügy a Bíróság vagy a Törvényszék hatáskörébe tartozik, a Közszolgálati Törvényszék a 80. cikknek megfelelően köteles az ügyet áttenni az érintett ítélkezési fórumhoz.

84. cikk

Elállás

Ha a felperes írásban vagy a tárgyaláson tájékoztatja a Közszolgálati Törvényszéket, hogy keresetétől eláll, az elnök a többi fél meghallgatását követően elrendeli, hogy az ügyet töröljék a nyilvántartásból, és a 103. cikk (5) bekezdésének megfelelően határoz a költségekről.

85. cikk

Okafogyottság

(1)   Ha a Törvényszék megállapítja, hogy a kereset okafogyottá vált, és már nincs szükség határozathozatalra, a felek meghallgatását követően, kérelemre vagy hivatalból, indokolt végzéssel bármikor befejezheti az eljárást.

(2)   Ha a felperes nem válaszol, a Közszolgálati Törvényszék a felek meghallgatását követően, kérelemre vagy hivatalból, megállapíthatja, hogy már nincs szükség a határozathozatalra, és indokolt végzéssel befejezheti az eljárást.

5. FEJEZET

5. FEJEZET

Beavatkozás

Beavatkozás

86. cikk

Beavatkozási kérelem

(1)   A beavatkozási kérelmet az 51. cikk (2) bekezdésében említett közzétételtől számított hat héten belül kell előterjeszteni.

(2)   A beavatkozási kérelem tartalmazza a következőket:

| a) | az ügy megjelölése; |
| --- | --- |

a)

az ügy megjelölése;

| b) | a felperes és az alperes megjelölése; |
| --- | --- |

b)

a felperes és az alperes megjelölése;

| c) | a beavatkozó fél neve és lakóhelye vagy székhelye; |
| --- | --- |

c)

a beavatkozó fél neve és lakóhelye vagy székhelye;

| d) | az aláíró jogállása és lakóhelye vagy székhelye; |
| --- | --- |

d)

az aláíró jogállása és lakóhelye vagy székhelye;

| e) | a beavatkozó fél kézbesítési címe vagy a képviselője ahhoz való hozzájárulása, hogy a kézbesítés a 36. cikk (4) bekezdésében szereplő elektronikus úton vagy faxon történjen; |
| --- | --- |

e)

a beavatkozó fél kézbesítési címe vagy a képviselője ahhoz való hozzájárulása, hogy a kézbesítés a 36. cikk (4) bekezdésében szereplő elektronikus úton vagy faxon történjen;

| f) | a beavatkozó félnek a felperes kérelmeinek támogatására vagy elutasítására irányuló kérelmei; |
| --- | --- |

f)

a beavatkozó félnek a felperes kérelmeinek támogatására vagy elutasítására irányuló kérelmei;

| g) | azoknak a körülményeknek az ismertetése, amelyek az alapokmány 40. cikkének második bekezdése vagy valamely külön rendelkezés alapján megalapozzák a beavatkozáshoz való jogot. |
| --- | --- |

g)

azoknak a körülményeknek az ismertetése, amelyek az alapokmány 40. cikkének második bekezdése vagy valamely külön rendelkezés alapján megalapozzák a beavatkozáshoz való jogot.

(3)   Ha a beavatkozási kérelem nem felel meg a (2) bekezdés e) pontjában említett követelményeknek, a hiány pótlásáig az érintett félnek szánt valamennyi – az eljárással kapcsolatos – kézbesítést e fél képviselőjének címzett ajánlott levélként kell teljesíteni. Ebben az esetben a 36. cikk (1) bekezdésétől eltérően az ajánlott levélnek a Közszolgálati Törvényszék székhelye szerinti postahivatalnál történő feladásával a kézbesítést szabályszerűen teljesítettnek kell tekinteni.

(4)   A beavatkozó fél képviseletére az alapokmány 19. cikkének rendelkezései vonatkoznak.

(5)   A beavatkozó fél meghatalmazottja, tanácsadója, illetve ügyvédje köteles csatolni a beavatkozási kérelemhez a 31. cikkben említett dokumentumokat.

(6)   Ha a beavatkozási kérelem nem felel meg a 45. cikk (1) bekezdésének második–negyedik albekezdésében, a 45. cikk (2) bekezdésének második albekezdésében vagy a jelen cikk (5) bekezdésében felsorolt feltételeknek, a hivatalvezető hiánypótlásra határidőt állapít meg a beavatkozó fél számára. A hiány előírt határidőn belüli pótlásának elmulasztása esetén a Közszolgálati Törvényszék határoz arról, hogy e követelmények be nem tartása miatt a kérelem alaki okból elfogadhatatlan-e.

87. cikk

A beavatkozási kérelem tárgyában hozott határozat

(1)   A beavatkozási kérelmet annak lehetővé tétele érdekében kézbesítik a felperesnek és az alperesnek, hogy megtegyék írásbeli vagy szóbeli észrevételeiket, valamint hogy szükség esetén jelezzék az általuk titkosnak vagy bizalmasnak tartott iratokat, illetve dokumentumokat, és ebből következően azon kérésüket, hogy azokat ne közöljék a beavatkozó felekkel.

(2)   Ha a felperes és az alperes az előírt határidőn belül nem terjesztett elő a beavatkozási kérelem elleni kifogást, vagy ha ugyanezen határidőn belül nem jelölnek meg olyan titkos vagy bizalmas iratokat, illetve dokumentumokat, amelyeknek a beavatkozó féllel való közlése megítélésük szerint nekik sérelmet okozna, az elnök határozatban engedi meg a beavatkozást.

(3)   Egyéb esetben az elnök a beavatkozási kérelemről és – adott esetben – a titkos vagy bizalmas jellegűként megjelölt iratok vagy dokumentumok közléséről indokolt végzéssel határoz. E kérdéseket a Közszolgálati Törvényszék elé is utalhatja, amely szintén indokolt végzéssel határoz.

88. cikk

A beadványok benyújtása és a beadványokra vonatkozó észrevételek

(1)   Ha a beavatkozást megengedik, a beavatkozó fél a jogvitát beavatkozáskori állásában fogadja el.

(2)   A beavatkozó fél másolatot kap a felperes és az alperes részére kézbesített valamennyi eljárási iratról, kivéve azon iratokat vagy dokumentumokat, amelyeket a 87. cikk (3) bekezdése alapján titkosnak vagy bizalmasnak ismertek el.

(3)   A beavatkozó fél a (2) bekezdés szerinti eljárási iratok közlésétől számított egy hónapon belül nyújthatja be beavatkozási beadványát. Az elnök a beavatkozó fél kellően megindokolt kérelmére ezt a határidőt meghosszabbíthatja.

A beavatkozási beadvány tartalmazza a következőket:

| a) | a beavatkozó fél kérelmei; |
| --- | --- |

a)

a beavatkozó fél kérelmei;

| b) | a releváns tények világos és időrendben történő bemutatása, valamint ettől elkülönítve a beavatkozó fél által felhozott jogalapok és jogi érvek pontos és strukturált bemutatása; |
| --- | --- |

b)

a releváns tények világos és időrendben történő bemutatása, valamint ettől elkülönítve a beavatkozó fél által felhozott jogalapok és jogi érvek pontos és strukturált bemutatása;

| c) | szükség esetén a felajánlott bizonyítékok megjelölése. |
| --- | --- |

c)

szükség esetén a felajánlott bizonyítékok megjelölése.

(4)   A beavatkozó fél kérelmei csak akkor fogadhatók el, ha a felperes vagy az alperes kérelmeinek a teljes vagy részleges támogatására irányulnak.

(5)   A beavatkozási beadvány benyújtása után az elnök határidőt állapít meg, amelyen belül a felperes és az alperes e beadványra írásban válaszolhatnak, vagy felhívja őket arra, hogy a szóbeli szakaszban válaszoljanak.

(6)   Ha a beavatkozási beadvány vagy a felperes, illetve az alperes írásbeli észrevételei nem felelnek meg a 45. cikk (1) bekezdésének második–negyedik albekezdésében, a 45. cikk (2) bekezdésének második albekezdésében vagy a 46. cikkben felsorolt feltételeknek, a hivatalvezető hiánypótlásra határidőt állapít meg az érintett fél számára. A hiány előírt határidőn belüli pótlásának elmulasztása esetén a Közszolgálati Törvényszék határoz arról, hogy e követelmények be nem tartása miatt az említett iratok alaki okból elfogadhatatlanok-e.

89. cikk

Beavatkozó félként történő perbehívás

(1)   Az elnök a felek meghallgatását követően az eljárás során bármikor felhívhatja a jogvita megoldásában érdekelt valamennyi személyt, intézményt vagy érdekelt tagállamot, hogy az eljárásba történő beavatkozási szándékát az általa megállapított határidőn belül jelezze a Közszolgálati Törvényszéknek. A perbehívásban szerepel az 51. cikk (2) bekezdése szerinti közlemény.

(2)   A beavatkozni szándékozó személynek, intézménynek vagy tagállamnak erre irányuló kérelmet kell a Közszolgálati Törvényszék elé terjesztenie az (1) bekezdés alapján megállapított határidőn belül. E kérelemre alkalmazandó a 86. cikk (2) bekezdésének a)–f) pontja és (3)–(6) bekezdése.

(3)   A beavatkozási kérelmet annak lehetővé tétele érdekében kézbesítik a felperesnek és az alperesnek, hogy szükség esetén jelezzék az általuk titkosnak vagy bizalmasnak tartott iratokat, és ebből következően azon kérésüket, hogy azokat ne közöljék a beavatkozó felekkel.

Ha a felperes és az alperes az előírt határidőn belül nem jelölnek meg olyan titkos vagy bizalmas iratokat, illetve dokumentumokat, amelyeknek a beavatkozó féllel való közlése megítélésük szerint nekik sérelmet okozna, az elnök határozatban engedi meg a beavatkozást.

Egyéb esetben az elnök a beavatkozási kérelemről és – adott esetben – a titkos vagy bizalmas jellegűként megjelölt iratok vagy dokumentumok közléséről indokolt végzéssel határoz. E kérdéseket a Közszolgálati Törvényszék elé is utalhatja, amely szintén indokolt végzéssel határoz.

(4)   A jelen eljárási szabályzat 88. cikke alkalmazandó.

6. FEJEZET

6. FEJEZET

A jogviták egyezség útján történő rendezése

A jogviták egyezség útján történő rendezése

90. cikk

Eljárási szabályok

(1)   A Közszolgálati Törvényszék az eljárás során bármikor vizsgálhatja a felperes és az alperes közti jogvita egészben vagy részben egyezséggel történő rendezésének lehetőségeit.

A Közszolgálati Törvényszék megbízza az előadó bírót azzal, hogy – a hivatalvezető segítségével – kísérelje meg a jogvita egyezség útján történő rendezését.

(2)   Az előadó bíró egy vagy több, a vitát lezáró megoldást javasolhat, és megteheti a megfelelő intézkedéseket az ilyen egyezség elősegítésére, továbbá végrehajthatja az e tekintetben általa elrendelt intézkedéseket.

Különösen:

| — | felhívhatja a feleket tájékoztatás vagy adatok nyújtására; |
| --- | --- |

—

felhívhatja a feleket tájékoztatás vagy adatok nyújtására;

| — | felhívhatja a feleket dokumentumok benyújtására; |
| --- | --- |

—

felhívhatja a feleket dokumentumok benyújtására;

| — | megbeszélésekre hívhatja a felek képviselőit, magukat a feleket, illetve az intézmény bármely olyan tisztviselőjét vagy alkalmazottját, aki felhatalmazással rendelkezik, egy esetleges egyezségre vonatkozó tárgyalás lefolytatására; |
| --- | --- |

—

megbeszélésekre hívhatja a felek képviselőit, magukat a feleket, illetve az intézmény bármely olyan tisztviselőjét vagy alkalmazottját, aki felhatalmazással rendelkezik, egy esetleges egyezségre vonatkozó tárgyalás lefolytatására;

| — | a harmadik franciabekezdésben említett megbeszélések alkalmával külön érintkezhet az egyes felekkel, ha azok ehhez hozzájárulnak; |
| --- | --- |

—

a harmadik franciabekezdésben említett megbeszélések alkalmával külön érintkezhet az egyes felekkel, ha azok ehhez hozzájárulnak;

| — | javasolhatja a feleknek közvetítő kijelölését. |
| --- | --- |

—

javasolhatja a feleknek közvetítő kijelölését.

(3)   Az (1) és a (2) bekezdés az ideiglenes intézkedés iránti eljárás keretében is alkalmazandó.

91. cikk

A felek közötti egyezség

(1)   Ha a felperes és az alperes az előadó bíró előtt egyezségre jut a jogvita megoldását illetően, az egyezségben foglaltakat az előadó bíró, valamint a hivatalvezető által aláírt iratban rögzíthetik. Ezt az iratot, amely közokiratnak minősül, kézbesítik a feleknek.

Az elnök indokolt végzésével törli az ügyet a nyilvántartásból.

Az elnök a felperes és az alperes kérelmére a törlést elrendelő végzésben megállapítja az egyezségben foglaltakat.

(2)   Ha a felperes és az alperes értesítik a Közszolgálati Törvényszéket, hogy a Közszolgálati Törvényszéken kívül egyezségre jutottak a jogvita megoldását illetően, és kijelentik, hogy minden igényükről lemondanak, az elnök elrendeli az ügy törlését.

(3)   Az elnök az egyezségben foglaltaknak megfelelően, illetve – ilyen rendelkezés hiányában – szabadon határoz a költségekről.

92. cikk

Az egyezség útján történő rendezés és a bírósági eljárás

A Közszolgálati Törvényszék és a felek a bírósági eljárásban nem használhatják fel az egyezség útján történő rendezés érdekében kifejtett véleményeket, megfogalmazott javaslatokat, előadott ajánlatokat, megtett engedményeket vagy elkészített dokumentumokat.

7. FEJEZET

7. FEJEZET

Ítéletek és végzések

Ítéletek és végzések

93. cikk

Az ítélet kihirdetésének napja

A feleket értesítik az ítélet kihirdetésének napjáról.

94. cikk

Az ítélet tartalma

Az ítélet tartalmazza a következőket:

| — | annak feltüntetése, hogy azt a Közszolgálati Törvényszék hozta, |
| --- | --- |

—

annak feltüntetése, hogy azt a Közszolgálati Törvényszék hozta,

| — | az ítélkező testület megjelölése, |
| --- | --- |

—

az ítélkező testület megjelölése,

| — | az ítélet kihirdetésének napja, |
| --- | --- |

—

az ítélet kihirdetésének napja,

| — | a tanácskozásokon részt vevő elnök és bírák neve, az előadó bíró megjelölésével, |
| --- | --- |

—

a tanácskozásokon részt vevő elnök és bírák neve, az előadó bíró megjelölésével,

| — | a hivatalvezető neve, |
| --- | --- |

—

a hivatalvezető neve,

| — | a felek megnevezése, |
| --- | --- |

—

a felek megnevezése,

| — | a felek meghatalmazottainak, tanácsadóinak vagy ügyvédeinek neve, |
| --- | --- |

—

a felek meghatalmazottainak, tanácsadóinak vagy ügyvédeinek neve,

| — | a felek kérelmei, |
| --- | --- |

—

a felek kérelmei,

| — | adott esetben a tárgyalás napja, |
| --- | --- |

—

adott esetben a tárgyalás napja,

| — | a tényállás rövid ismertetése, |
| --- | --- |

—

a tényállás rövid ismertetése,

| — | az indokolás, |
| --- | --- |

—

az indokolás,

| — | az ítélet rendelkező része, amely magában foglalja a költségekről való döntést is. |
| --- | --- |

—

az ítélet rendelkező része, amely magában foglalja a költségekről való döntést is.

95. cikk

Az ítélet kihirdetése és kézbesítése

(1)   Az ítéletet nyilvános ülésen hirdetik ki.

(2)   Az ítélet eredeti példányát – amelyet az elnök, a tanácskozáson részt vevő bírák és a hivatalvezető írnak alá – lepecsételik, és a Hivatalban helyezik el; az ítélet másolatának a felek részére történő kézbesítéséről a hivatalvezető gondoskodik.

96. cikk

A végzés tartalma

(1)   Valamennyi végzés tartalmazza a következőket:

| — | annak feltüntetése, hogy azt a Közszolgálati Törvényszék, a Közszolgálati Törvényszék elnöke vagy az elnök hozta, |
| --- | --- |

—

annak feltüntetése, hogy azt a Közszolgálati Törvényszék, a Közszolgálati Törvényszék elnöke vagy az elnök hozta,

| — | a végzés meghozatalának napja, |
| --- | --- |

—

a végzés meghozatalának napja,

| — | a végzés jogi alapjának a megjelölése, |
| --- | --- |

—

a végzés jogi alapjának a megjelölése,

| — | a határozathozatalban részt vevő elnök és adott esetben bírák neve, az előadó bíró megjelölésével, |
| --- | --- |

—

a határozathozatalban részt vevő elnök és adott esetben bírák neve, az előadó bíró megjelölésével,

| — | a hivatalvezető neve, |
| --- | --- |

—

a hivatalvezető neve,

| — | a felek megnevezése, |
| --- | --- |

—

a felek megnevezése,

| — | a felek meghatalmazottainak, tanácsadóinak vagy ügyvédeinek neve, |
| --- | --- |

—

a felek meghatalmazottainak, tanácsadóinak vagy ügyvédeinek neve,

| — | a végzés rendelkező része, amely – adott esetben – magában foglalja a költségekről való döntést is. |
| --- | --- |

—

a végzés rendelkező része, amely – adott esetben – magában foglalja a költségekről való döntést is.

(2)   Ha a jelen eljárási szabályzat a végzés indokolását írja elő, az még a következőket tartalmazza:

| — | a felek kérelmei, |
| --- | --- |

—

a felek kérelmei,

| — | a tényállás rövid ismertetése, |
| --- | --- |

—

a tényállás rövid ismertetése,

| — | indokolás. |
| --- | --- |

—

indokolás.

97. cikk

A végzés aláírása és kézbesítése

A végzés eredeti példányát – amelyet az elnök ír alá – lepecsételik, és a Hivatalban helyezik el; a végzés másolatának a felek részére történő kézbesítéséről a hivatalvezető gondoskodik.

98. cikk

Az ítéletek és a végzések kötelező ereje

(1)   Az ítélet – az alapokmány I. melléklete 12. cikke (1) bekezdésének rendelkezéseire is figyelemmel – kihirdetésének napjától rendelkezik kötelező erővel.

(2)   A végzések – az alapokmány I. melléklete 12. cikke (1) bekezdésének rendelkezéseire is figyelemmel – kézbesítésük napjától rendelkeznek kötelező erővel.

99. cikk

Az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététel

A Közszolgálati Törvényszék eljárást befejező határozatairól közleményt kell közzétenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

8. FEJEZET

8. FEJEZET

Költségek és az eljárással összefüggő ügyviteli költségek

Költségek és az eljárással összefüggő ügyviteli költségek

100. cikk

Rendelkezés a költségekről

A költségekről az eljárást befejező ítéletben vagy végzésben kell határozni.

101. cikk

A költségviselés általános szabálya

E fejezet többi rendelkezésére is figyelemmel, a pervesztes fél maga viseli saját költségeit, és a Közszolgálati Törvényszék kötelezi a másik fél költségeinek viselésére, ha a pernyertes fél ezt kérte. A Közszolgálati Törvényszék a pervesztes felet adott esetben a 105. cikk a) vagy b) pontja alapján fizetendő költségek viselésére is kötelezi.

102. cikk

Méltányosság és szükségtelenül vagy rosszhiszeműen okozott költségek

(1)   Ha az a méltányosság alapján indokolt, a Közszolgálati Törvényszék úgy határozhat, hogy a pervesztes fél maga viseli saját költségeit, de őt a másik fél költségei csak egy részének viselésére kötelezi, vagy e címen nem kötelezi a költségek viselésére.

(2)   A Közszolgálati Törvényszék a pernyertes felet is kötelezheti arra, hogy a saját költségein kívül viselje a másik fél költségeinek egy részét vagy egészét, ha az a pernyertes magatartása – beleértve a kereset benyújtását megelőzően tanúsított magatartását is – alapján indokoltnak tűnik, különösen akkor, ha ez a fél szükségtelenül vagy rosszhiszeműen okozott költségeket a másik félnek.

(3)   Az (1) és (2) bekezdésben említett esetben a Közszolgálati Törvényszék úgy is határozhat, hogy megosztja az – adott esetben a 105. cikk a) vagy b) pontja alapján – fizetendő költségeket, sőt kötelezheti a pernyertes felet e költségek egészének viselésére is.

103. cikk

A költségviselés különös szabályai

(1)   Több pervesztes fél esetén a Közszolgálati Törvényszék határoz a költségek megosztásáról.

(2)   Részleges pernyertesség esetén mindegyik fél maga viseli saját költségeit. Azonban, ha az ügy körülményei alapján indokoltnak látszik, a Közszolgálati Törvényszék határozhat úgy, hogy a fél maga viseli saját költségeit, valamint kötelezi a másik fél költségei egy részének viselésére.

(3)   A költségviselésre irányuló kérelmek hiányában a felek maguk viselik saját költségeiket.

(4)   Az eljárásba beavatkozó tagállamok és intézmények maguk viselik saját költségeiket. A többi beavatkozó fél maga viseli saját költségeit, kivéve, ha a Közszolgálati Törvényszék másként határoz.

(5)   A keresetétől vagy a kérelmétől elálló fél maga viseli saját költségeit, valamint a Közszolgálati Törvényszék kötelezi őt a másik fél költségeinek – és adott esetben a 105. cikk a) vagy b) pontja alapján fizetendő költségek – viselésére, ha a másik fél ezt az elállásra vonatkozó észrevételeiben kéri. A keresetétől vagy a kérelmétől elálló fél kérelmére azonban a Közszolgálati Törvényszék a másik felet kötelezi az említett költségek viselésére, ha ez a másik fél magatartása alapján indokoltnak látszik.

(6)   Ha az eljárás okafogyottá válik, a költségekről a Közszolgálati Törvényszék szabad mérlegelése szerint határoz.

(7)   Ha a felek a költségekről megállapodtak, a Közszolgálati Törvényszék e megállapodás szerint határoz.

104. cikk

Végrehajtási költségek

Azokat a költségeket, amelyek a félnél a végrehajtás céljából merültek fel, a másik fél téríti meg, a végrehajtás helye szerinti állam hatályos díjszabása szerint.

105. cikk

Megtérítendő költségek

A 108. és 109. cikk rendelkezéseinek sérelme nélkül a következőket kell megtérítendő költségeknek tekinteni:

| a) | a tanúnak és a szakértőnek a 78. cikk értelmében fizetendő összegek; |
| --- | --- |

a)

a tanúnak és a szakértőnek a 78. cikk értelmében fizetendő összegek;

| b) | a Közszolgálati Törvényszék által a 79. cikk alapján elrendelt, jogsegély iránti megkeresésekkel kapcsolatos költségek; |
| --- | --- |

b)

a Közszolgálati Törvényszék által a 79. cikk alapján elrendelt, jogsegély iránti megkeresésekkel kapcsolatos költségek;

| c) | a feleknél az eljárással kapcsolatban szükségszerűen felmerült költségek, különösen az úti- és tartózkodási költségek, valamint a meghatalmazottak, tanácsadók vagy ügyvédek díjazása. |
| --- | --- |

c)

a feleknél az eljárással kapcsolatban szükségszerűen felmerült költségek, különösen az úti- és tartózkodási költségek, valamint a meghatalmazottak, tanácsadók vagy ügyvédek díjazása.

106. cikk

A megtérítendő költségek vitatása

(1)   A megtérítendő költségek vitatása esetén a Közszolgálati Törvényszék – az érintett fél kérelmére, az ellenérdekű fél észrevételeinek meghallgatását követően – indokolt végzéssel határoz.

Az alapokmány I. melléklete 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően e végzés ellen fellebbezésnek helye nincs.

(2)   A felek végrehajtás céljából a végzés hiteles másolatát igényelhetik.

107. cikk

Fizetési módok

(1)   A Közszolgálati Törvényszék pénztára és adósai a fizetési kötelezettségeiket euróban teljesítik.

(2)   Ha a megtérítendő költségek nem euróban keletkeztek, vagy ha a kifizetésre okot adó cselekmények olyan országban történtek, amelynek pénzneme nem az euro, az átváltás az Európai Központi Bank által meghatározott, a kifizetés napján érvényes hivatalos árfolyamon történik.

108. cikk

Az eljárással összefüggő ügyviteli költségek

A Közszolgálati Törvényszék előtti eljárás ingyenes, a következő rendelkezésekre is figyelemmel:

| a) | a Közszolgálati Törvényszék kötelezheti a Közszolgálati Törvényszéknek a keresetlevél vagy bármely más eljárási irat kezelésével összefüggésben, illetve az eljárás során tanúsított magatartásával elkerülhető kiadásokat okozó felet – különösen, ha a keresetlevél, eljárási irat vagy magatartás nyilvánvalóan visszaélésszerű – azok teljes egészében vagy részben történő megtérítésére, e megtérítés összege azonban nem haladhatja meg a 8 000 EUR-t; |
| --- | --- |

a)

a Közszolgálati Törvényszék kötelezheti a Közszolgálati Törvényszéknek a keresetlevél vagy bármely más eljárási irat kezelésével összefüggésben, illetve az eljárás során tanúsított magatartásával elkerülhető kiadásokat okozó felet – különösen, ha a keresetlevél, eljárási irat vagy magatartás nyilvánvalóan visszaélésszerű – azok teljes egészében vagy részben történő megtérítésére, e megtérítés összege azonban nem haladhatja meg a 8 000 EUR-t;

| b) | azoknak a másolási vagy fordítási munkáknak a költségét, amelyeket a fél kérelmére végeztek, és amelyek a hivatalvezető megítélése szerint a szokásos mértéket meghaladják, a fél a 22. cikkben említett hivatali díjszabás szerint köteles megtéríteni. |
| --- | --- |

b)

azoknak a másolási vagy fordítási munkáknak a költségét, amelyeket a fél kérelmére végeztek, és amelyek a hivatalvezető megítélése szerint a szokásos mértéket meghaladják, a fél a 22. cikkben említett hivatali díjszabás szerint köteles megtéríteni.

109. cikk

Pénzösszeg visszaélésszerű keresetek miatti letétbe helyezése

(1)   Azon felperes tekintetében, aki már több olyan keresetlevelet, illetve a 115. cikk alapján több olyan kérelmet nyújtott be, amelyről az eljárást befejező határozatban megállapították, hogy nyilvánvalóan visszaélésszerű, a Közszolgálati Törvényszék elnöke – amennyiben az újabb keresetlevele vagy kérelme visszaélésszerűnek látszik – kivételesen elrendelheti, hogy a Közszolgálati Törvényszék pénztárában helyezzen letétbe legfeljebb 8 000 EUR-t azon költségek fedezésére, amelyek megtérítésére a Közszolgálati Törvényszék a 108. cikk alapján esetlegesen kötelezi.

A letétbe helyezést elrendelő határozatot kellően meg kell indokolni. E határozat megállapítja a letétbe helyezendő összeget.

(2)   A Közszolgálati Törvényszék elnöke a megállapított összeg letétbe helyezéséig az eljárást felfüggeszti.

A Közszolgálati Törvényszék visszatéríti a letétbe helyezett, kamatokkal növelt összeget, ha az eljárást befejező határozatban nem kerül sor a felperes arra kötelezésére, hogy a 108. cikk alapján térítse meg az eljárással összefüggő ügyviteli költségeket, illetve a letétbe helyezett összegnek az említett ügyviteli költségeket meghaladó részét, ha az említett határozatban sor került a felperesnek a 108. cikk alapján történő kötelezésére.

(3)   Amennyiben a letétbe helyezés nem történik meg a Közszolgálati Törvényszék elnöke által megállapított határidőn belül, a Közszolgálati Törvényszék a 85. cikk (2) bekezdésének megfelelően befejezi az eljárást.

(4)   A Közszolgálati Törvényszék elnöke, aki az (1) bekezdésben említett határozatot hozta, nem vesz részt a kereset elbírálásában.

9. FEJEZET

9. FEJEZET

Költségmentesség

Költségmentesség

110. cikk

Anyagi feltételek

(1)   Az a természetes személy, aki gazdasági helyzeténél fogva teljes egészében vagy részben képtelen az eljárás költségeinek viselésére, költségmentességben részesülhet.

A gazdasági helyzetet olyan objektív tényezők fényében értékelik, mint például a jövedelem, a tőke vagy a családi állapot.

(2)   Költségmentességnek nincs helye nyilvánvalóan elfogadhatatlan vagy nyilvánvalóan megalapozatlan kereset esetében, vagy ha a Közszolgálati Törvényszék nyilvánvalóan nem rendelkezik hatáskörrel a kereset elbírálására.

Amennyiben a Közszolgálati Törvényszék megállapítja, hogy a jogvita elbírálása a Törvényszék hatáskörébe tartozik, a költségmentesség iránti kérelmet is átteszi ez utóbbihoz.

111. cikk

Alaki feltételek

(1)   Költségmentességet a kereset benyújtását megelőzően vagy annak elbírálása alatt lehet kérni.

A kérelem benyújtásánál nem kötelező az ügyvédi képviselet.

(2)   A költségmentesség iránti kérelemnek meg kell felelnie a 132. cikk alapján megállapított és a Közszolgálati Törvényszék internetes oldalán elérhető mintának. A kérelmet a kérelmezőnek vagy, ha képviselője útján jár el, az ügyvédjének alá kell írnia.

(3)   A kérelemhez csatolni kell a kérelmező gazdasági helyzetének értékelését lehetővé tévő minden információt és igazoló iratot, mint például illetékes nemzeti hatóság által kiállított, e gazdasági helyzetet tanúsító okiratot.

Ha a kérelmet a kereset benyújtását megelőzően terjesztik elő, a kérelmezőnek röviden le kell írnia a kereset tárgyát, a tényállást és a keresetet alátámasztó érveket. A kérelemhez csatolni kell az ezeket igazoló iratokat.

Ha a kérelmezőt ügyvéd képviseli, a költségmentesség iránti kérelemhez csatolni kell a 31. cikk (2) bekezdése szerinti dokumentumot.

112. cikk

Eljárás és határozat

(1)   A költségmentesség iránti kérelemről való döntéshozatal előtt a Közszolgálati Törvényszék felkéri a másik felet írásbeli észrevételeinek előterjesztésére, kivéve, ha az előterjesztett tények alapján megállapítható, hogy a kérelmet a 110. cikk (1) bekezdésének első albekezdése vagy (2) bekezdése alapján el kell utasítani.

(2)   A költségmentesség iránti kérelemről a Közszolgálati Törvényszék elnöke, vagy ha az ügyet már kiosztották valamelyik tanácsnak, akkor az elnök határoz végzéssel. Az elnök a kérdést a tanács elé utalhatja. A kérdést a tanács elé kell utalni, ha a kérelmet a 110. cikk (2) bekezdésének első albekezdése alapján el kell utasítani.

A költségmentességet megtagadó végzést indokolni kell.

(3)   A költségmentességet biztosító végzésben az érdekelt képviseletének ellátására ügyvédet jelölnek ki.

Ha maga az érdekelt nem javasolt ügyvédet, vagy ha választása nem fogadható el, a hivatalvezető a költségmentességet biztosító végzést és a kérelem másolatát megküldi az érintett állam – a Bíróság eljárási szabályzata kiegészítő szabályzatának II. melléklete szerinti – hatáskörrel rendelkező illetékes hatóságának. A kérelmező képviseletével megbízott ügyvédet az e hatóság által megküldött javaslatok figyelembevételével jelölik ki.

(4)   A költségmentességet biztosító végzés meghatározhatja az érdekelt képviseletét ellátó ügyvédnek biztosítandó összeget vagy azt a felső összeghatárt, amelyet az ügyvéd költségei és tiszteletdíja főszabály szerint nem haladhat meg. Emellett – az érdekelt gazdasági helyzetét figyelembe véve – előírhatja azt, hogy az érdekelt is járuljon hozzá az eljárási költségekhez.

(5)   A költségmentesség iránti kérelem benyújtása felfüggeszti a keresetindítás határidejét, a kérelemről hozott végzés vagy – a (3) bekezdés második albekezdése szerinti esetekben – a kérelmező képviseletével megbízott ügyvédet kijelölő végzés kézbesítéséig.

(6)   Az e cikk alapján hozott végzések ellen fellebbezésnek helye nincs.

113. cikk

Előlegek és a költségek átvállalása

(1)   A költségmentesség engedélyezése esetén a kérelmező Közszolgálati Törvényszék előtti képviseletének költségei – adott esetben a 112. cikk (2) és (4) bekezdésében szereplő végzésben megállapított összeghatáron belül – a Közszolgálati Törvényszék pénztárát terhelik.

Az elnök a 112. cikk (3) bekezdésének megfelelően kijelölt ügyvéd kérelmére határozhat úgy, hogy előleget fizetnek neki.

(2)   Ha az eljárást befejező határozat értelmében a költségmentesség kedvezményezettje maga viseli saját költségeit, az elnök fellebbezéssel meg nem támadható, indokolt végzéssel meghatározza az ügyvéd költségeinek és tiszteletdíjának összegét, amely a Közszolgálati Törvényszék pénztárát terheli. Az elnök a kérdést a Közszolgálati Törvényszék elé utalhatja.

(3)   Ha az eljárást befejező határozatban a Közszolgálati Törvényszék egy másik felet kötelezett a költségmentesség kedvezményezettje költségeinek viselésére, e másik fél téríti meg a Közszolgálati Törvényszék pénztárának a költségmentesség címén megelőlegezett összegeket.

Kifogásolás esetén, illetve ha a fél az összegek megtérítése iránti hivatalvezetői kérelemnek nem tesz eleget, az elnök fellebbezéssel meg nem támadható, indokolt végzéssel határoz. Az elnök a kérdést a Közszolgálati Törvényszék elé utalhatja.

(4)   Amennyiben a költségmentesség kedvezményezettje pervesztes lesz, a Közszolgálati Törvényszék, ha az a méltányosság alapján indokolt, az eljárást befejező határozatban a költségekről szólva elrendelheti, hogy a másik vagy a többi fél maga viselje saját költségeit, vagy hogy ezeket a költségeket a Közszolgálati Törvényszék pénztára – költségmentesség címén – teljes egészében vagy részben vállalja át.

114. cikk

A költségmentesség visszavonása

(1)   Ha az eljárás során a költségmentesség engedélyezése alapjául szolgáló körülmények megváltoznak, az elnök hivatalból vagy kérelemre – az érdekelt meghallgatását követően – visszavonhatja a költségmentességet. Az elnök a kérdést a Közszolgálati Törvényszék elé utalhatja.

(2)   A költségmentességet visszavonó végzést indokolni kell, ellene nincs helye fellebbezésnek.

10. FEJEZET

10. FEJEZET

Különleges eljárások

Különleges eljárások

1. szakasz

1. szakasz

A végrehajtás felfüggesztése és egyéb ideiglenes intézkedések

A végrehajtás felfüggesztése és egyéb ideiglenes intézkedések

115. cikk

A végrehajtás felfüggesztése vagy más ideiglenes intézkedés iránti kérelem

(1)   Intézmény által hozott aktus végrehajtásának felfüggesztése iránti kérelem, amelyet az EUMSZ 278. cikk és az EAKSZ 157. cikk alapján terjesztettek elő, csak akkor fogadható el, ha a kérelmező ezt az aktust a Közszolgálati Törvényszék előtt keresettel megtámadta.

Bármilyen más, az EUMSZ 279. cikkben említett ideiglenes intézkedés iránti kérelem csak akkor fogadható el, ha azt a Közszolgálati Törvényszék előtti ügyben részt vevő fél nyújtotta be, és ha az az üggyel kapcsolatos.

Az első és a második albekezdésben említett kérelmeket a tisztviselők személyzeti szabályzata 90. cikkének (2) bekezdése szerinti panasz benyújtásával kezdődően, az említett szabályzat 91. cikkének (4) bekezdése szerinti feltételek mellett lehet benyújtani.

(2)   Az (1) bekezdésben említett kérelemben meg kell jelölni a jogvita tárgyát, a sürgősségre okot adó körülményeket, valamint azokat a ténybeli és jogi alapokat, amelyek első látásra valószínűsítik a kért ideiglenes intézkedés szükségességét.

A kérelmet külön beadványban, a 45. és 50. cikkben meghatározott feltételek szerint kell benyújtani.

116. cikk

Eljárás

(1)   A kérelmet kézbesítik a másik fél részére, aki számára a Közszolgálati Törvényszék elnöke rövid határidőt állapít meg írásbeli vagy szóbeli észrevételei előterjesztésére.

(2)   A Közszolgálati Törvényszék elnöke határoz a 115. cikk (1) bekezdése alapján benyújtott kérelmekről.

A Közszolgálati Törvényszék elnöke a másik fél észrevételeinek előterjesztését megelőzően is helyt adhat a kérelemnek. Ezt a határozatot később – akár hivatalból is – módosíthatja vagy visszavonhatja.

A Közszolgálati Törvényszék elnöke adott esetben pervezető intézkedést hozhat vagy bizonyításfelvételt rendelhet el.

(3)   Az (1) és (2) bekezdés szerinti eljárás keretein kívül előterjesztett dokumentumokat és észrevételeket nem csatolják az ügy iratanyagához, kivéve, ha a Közszolgálati Törvényszék elnöke különleges körülmények alapján másként határoz.

117. cikk

A kérelem tárgyában hozott határozat

(1)   A kérelemről indokolt végzéssel kell határozni. A végzést haladéktalanul kézbesítik a felek részére.

(2)   A végzés végrehajtása függővé tehető attól, hogy a kérelmező nyújt-e a körülmények figyelembevételével meghatározott összegű és fajtájú biztosítékot.

(3)   A végzés meghatározhatja azt a napot, amelytől kezdve az ideiglenes intézkedés hatályát veszti. Ennek hiányában az intézkedés az eljárást befejező ítélet kihirdetésével veszti hatályát.

(4)   A végzés csupán ideiglenes jellegű, és semmilyen tekintetben nem dönti el előre a Közszolgálati Törvényszéknek az ügy érdemében hozandó határozata tartalmát.

118. cikk

A körülmények megváltozása

A körülmények megváltozása esetén a végzés a fél kérelmére bármikor módosítható vagy visszavonható.

119. cikk

Új kérelem

Az ideiglenes intézkedés iránti kérelem elutasítása nem akadályozza meg az azt előterjesztő felet abban, hogy új tények alapján újabb kérelmet terjesszen elő.

120. cikk

A végrehajtás felfüggesztése

(1)   E szakasz rendelkezései alkalmazandók az Európai Unió Bíróságának határozatai, illetve a Tanács, az Európai Bizottság vagy az Európai Központi Bank által elfogadott jogi aktusok végrehajtásának felfüggesztése iránt, az EUMSZ 280. cikk és az EUMSZ 299. cikk, illetve az EAKSZ 164. cikk alapján előterjesztett kérelmekre.

(2)   A kérelemnek helyt adó végzés – adott esetben – meghatározza azt a napot, amelytől kezdve az ideiglenes intézkedés hatályát veszti.

2. szakasz

2. szakasz

Mulasztási ítélet

Mulasztási ítélet

121. cikk

Mulasztási ítélet

(1)   Ha az alperes, akinek a keresetlevelet szabályszerűen kézbesítették, ellenkérelmét elmulasztja az előírt formában és határidőn belül előterjeszteni, a felperes kérheti a Közszolgálati Törvényszéktől, hogy a kérelmeinek adjon helyt.

E kérelmet kézbesítik az alperes részére. A Közszolgálati Törvényszék a kérelem tárgyában elrendelheti a szóbeli szakasz megnyitását.

(2)   A mulasztási ítélet meghozatala előtt a Közszolgálati Törvényszék megvizsgálja a keresetlevél elfogadhatóságát, és ellenőrzi, hogy betartották-e a vonatkozó alaki követelményeket, illetve hogy a kérelmek megalapozottnak látszanak-e. A Közszolgálati Törvényszék pervezető intézkedéseket vagy bizonyításfelvételt rendelhet el.

(3)   A mulasztási ítélet végrehajtható.

A Közszolgálati Törvényszék azonban az alapokmány 41. cikke szerinti ellentmondás tárgyában hozott határozatáig a végrehajtást felfüggesztheti, illetve a végrehajtást biztosíték nyújtásától teheti függővé, amelynek összegét és fajtáját a körülmények figyelembevételével állapítja meg; a biztosítékot vissza kell adni, ha nem terjesztenek elő ellentmondást, vagy ha az ellentmondást a Közszolgálati Törvényszék elutasítja.

11. FEJEZET

11. FEJEZET

Az ítéletekre és végzésekre vonatkozó kérelmek és jogorvoslatok

Az ítéletekre és végzésekre vonatkozó kérelmek és jogorvoslatok

1. szakasz

1. szakasz

Kijavítás

Kijavítás

122. cikk

A határozatok kijavítása

(1)   A Közszolgálati Törvényszék a felek meghallgatását követően végzéssel – akár hivatalból, akár a félnek a kijavítandó határozat kézbesítésétől számított két héten belül előterjesztett kérelmére – kijavíthatja az elírásokat, számítási hibákat és a nyilvánvaló pontatlanságokat.

(2)   Ha a kijavítás a rendelkező részre vagy az annak alátámasztására szolgáló indokolás valamelyik részére vonatkozik, a felek, akiket a megfelelő módon értesítenek, a Közszolgálati Törvényszék által megállapított határidőn belül írásbeli észrevételeket terjeszthetnek elő.

(3)   A kijavító végzés eredeti példányát a kijavított határozat eredeti példányához mellékelik. Erről a végzésről a kijavított határozat eredeti példányára széljegyzetet kell vezetni.

2. szakasz

2. szakasz

A határozathozatal elmulasztása

A határozathozatal elmulasztása

123. cikk

A költségekről való rendelkezés elmulasztása

(1)   Ha a Közszolgálati Törvényszék a költségekről nem határozott, az érdekelt fél erre hivatkozva a határozat kézbesítését követő egy hónapon belül kérelmet terjeszthet a Közszolgálati Törvényszék elé.

(2)   A kérelmet kézbesítik a másik fél részére, aki az elnök által megállapított határidőn belül terjesztheti elő írásbeli észrevételeit.

(3)   Ezeknek az észrevételeknek az előterjesztését követően a Közszolgálati Törvényszék egyidejűleg határoz a kérelem elfogadhatóságáról és megalapozottságáról.

3. szakasz

3. szakasz

Ellentmondás

Ellentmondás

124. cikk

Ellentmondás

(1)   Az alapokmány 41. cikkének megfelelően a mulasztási ítélet ellen ellentmondást lehet előterjeszteni.

(2)   Az ellentmondást az ítélet kézbesítésétől számított egy hónapon belül kell benyújtani. Az ellentmondást a 45. és az 50. cikkben előírt formában kell előterjeszteni.

(3)   Az ellentmondást annak az ítélkező testületnek osztják ki, amely a megtámadott határozatot hozta.

(4)   Az ellentmondás kézbesítését követően az elnök a másik fél számára írásbeli észrevételei előterjesztésére határidőt állapít meg.

(5)   Az eljárást a 36–48., 56–85. és 90–114. cikknek megfelelően kell lefolytatni.

Ha az ellentmondás nem felel meg a 45. cikk (1) bekezdésének második–negyedik albekezdésében, a 45. cikk (2) bekezdésének második albekezdésében vagy a 46. cikkben felsorolt feltételeknek, a hivatalvezető hiánypótlásra határidőt állapít meg az érintett fél számára. A hiány előírt határidőn belüli pótlásának elmulasztása esetén a Közszolgálati Törvényszék határoz arról, hogy e követelmények be nem tartása miatt az ellentmondás alaki okból elfogadhatatlan-e. Ugyanezek a szabályok alkalmazandók a jelen cikk szerinti írásbeli észrevételekre.

(6)   A Közszolgálati Törvényszék ítélettel határoz, amely ellen további ellentmondásnak helye nincs. Ennek az ítéletnek az eredeti példányát a mulasztási ítélet eredeti példányához mellékelik. Az ellentmondásról hozott ítéletről a mulasztási ítélet eredeti példányára széljegyzetet kell vezetni.

4. szakasz

4. szakasz

Harmadik személy jogorvoslata

Harmadik személy jogorvoslata

125. cikk

Harmadik személy jogorvoslata

(1)   Az alapokmány 42. cikkének megfelelően harmadik személy jogorvoslattal élhet a meghallgatása nélkül meghozott határozat ellen, ha az sérti jogait.

A kérelmet a határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított két hónapon belül kell előterjeszteni.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

(2)   A harmadik személy jogorvoslati kérelmére a 45. és az 50. cikk alkalmazandó; az ilyen kérelem továbbá:

| a) | megjelöli a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

a)

megjelöli a megtámadott határozatot;

| b) | ismerteti, hogy a megtámadott határozat mennyiben sérti a harmadik személy jogait; |
| --- | --- |

b)

ismerteti, hogy a megtámadott határozat mennyiben sérti a harmadik személy jogait;

| c) | megjelöli azokat az okokat, amelyek miatt a harmadik személy nem tudott részt venni a Közszolgálati Törvényszék előtt lefolytatott eljárásban. |
| --- | --- |

c)

megjelöli azokat az okokat, amelyek miatt a harmadik személy nem tudott részt venni a Közszolgálati Törvényszék előtt lefolytatott eljárásban.

(3)   A harmadik személy jogorvoslati kérelmét az eljárásban részt vevő valamennyi fél ellen kell előterjeszteni. A kérelmet annak az ítélkező testületnek osztják ki, amely a megtámadott határozatot hozta.

A harmadik személy jogorvoslati kérelmének kézbesítését követően az elnök a többi fél számára írásbeli észrevételei előterjesztésére határidőt állapít meg.

Az eljárást a 36–48., 56–85. és 90–114. cikknek megfelelően kell lefolytatni.

Ha a harmadik személy jogorvoslati kérelme nem felel meg a 45. cikk (1) bekezdésének második–negyedik albekezdésében, a 45. cikk (2) bekezdésének második albekezdésében vagy a 46. cikkben felsorolt feltételeknek, a hivatalvezető hiánypótlásra határidőt állapít meg az érintett fél számára. A hiány előírt határidőn belüli pótlásának elmulasztása esetén a Közszolgálati Törvényszék határoz arról, hogy e követelmények be nem tartása miatt a harmadik személy jogorvoslati kérelme alaki okból elfogadhatatlan-e. Ugyanezek a szabályok alkalmazandók a jelen cikk szerinti írásbeli észrevételekre.

(4)   A megtámadott határozatot módosítani kell annyiban, amennyiben a harmadik személy jogorvoslati kérelmének helyt adtak.

A harmadik személy jogorvoslata tárgyában hozott ítélet eredeti példányát a megtámadott határozat eredeti példányához mellékelik. A harmadik személy jogorvoslata tárgyában hozott ítéletről a megtámadott határozat eredeti példányára széljegyzetet kell vezetni.

(5)   Ha a Törvényszék előtti fellebbezés és a Közszolgálati Törvényszék elé harmadik személy által terjesztett jogorvoslati kérelem a Közszolgálati Törvényszéknek ugyanazt a határozatát támadja meg, a Közszolgálati Törvényszék – a felek meghallgatását követően – felfüggesztheti az eljárást.

(6)   A Közszolgálati Törvényszék a harmadik személy kérelmére elrendelheti a megtámadott határozat végrehajtásának felfüggesztését. A jelen cím 10. fejezete 1. szakaszának rendelkezései alkalmazandók.

5. szakasz

5. szakasz

A Közszolgálati Törvényszék határozatainak értelmezése

A Közszolgálati Törvényszék határozatainak értelmezése

126. cikk

A Közszolgálati Törvényszék határozatainak értelmezése

(1)   Az alapokmány 43. cikkének megfelelően, ha egy határozat értelme vagy hatálya kétséges, bármelyik fél vagy bármelyik intézmény kérelmére a Közszolgálati Törvényszék azt értelmezi, ha erre vonatkozó érdekeltségüket igazolják.

Az értelmezés iránti kérelmet az ítélet kihirdetését vagy a végzés kézbesítését követő két éven belül kell benyújtani.

(2)   Az értelmezés iránti kérelemre a 45. és az 50. cikk rendelkezései alkalmazandók. Az ilyen kérelem megjelöli továbbá:

| a) | az értelmezendő határozatot; |
| --- | --- |

a)

az értelmezendő határozatot;

| b) | azokat a szövegrészeket, amelyek értelmezését kérik. |
| --- | --- |

b)

azokat a szövegrészeket, amelyek értelmezését kérik.

Az értelmezés iránti kérelmet az abban az ügyben részt vevő valamennyi fél ellen kell előterjeszteni, amelyben az értelmezni kért határozatot hozták. A kérelmet annak az ítélkező testületnek osztják ki, amely az említett kérelem tárgyát képező ítéletet hozta.

(3)   A Közszolgálati Törvényszék – miután lehetővé tette a felek számára, hogy észrevételeiket előterjesszék – ítélettel határoz.

Az értelmező ítélet eredeti példányát az értelmezett határozat eredeti példányához mellékelik. Az értelmező ítéletről az értelmezett határozat eredeti példányára széljegyzetet kell vezetni.

(4)   Ha a Törvényszék előtti fellebbezés és a Közszolgálati Törvényszék elé terjesztett értelmezés iránti kérelem a Közszolgálati Törvényszék ugyanazon határozatát érinti, a Közszolgálati Törvényszék – a felek meghallgatását követően – felfüggesztheti az eljárást.

6. szakasz

6. szakasz

Perújítás

Perújítás

127. cikk

Perújítás

(1)   Az alapokmány 44. cikkének megfelelően a Közszolgálati Törvényszék határozatára vonatkozó perújítási kérelemmel csak akkor lehet a Közszolgálati Törvényszékhez fordulni, ha olyan döntő jelentőségű tény merül fel, amely a határozat kihirdetését vagy meghozatalát megelőzően a Közszolgálati Törvényszék és a perújítást kérő fél előtt ismeretlen volt.

Az alapokmány 44. cikkének harmadik bekezdésében előírt tízéves határidőn belül a perújítási kérelmet attól a naptól számított három hónapon belül lehet előterjeszteni, amikor a kérelmező a kérelme alapjául szolgáló tényről tudomást szerzett.

(2)   A perújítási kérelemre a 45. és az 50. cikk alkalmazandó; az ilyen kérelem továbbá:

| a) | megjelöli a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

a)

megjelöli a megtámadott határozatot;

| b) | jelzi azokat a pontokat, amelyeken a határozatot megtámadják; |
| --- | --- |

b)

jelzi azokat a pontokat, amelyeken a határozatot megtámadják;

| c) | megjelöli azokat a tényeket, amelyeken a kérelem alapul; |
| --- | --- |

c)

megjelöli azokat a tényeket, amelyeken a kérelem alapul;

| d) | megnevezi a perújításra okot adó tények létezésének, valamint az e cikk (1) bekezdésében megállapított határidők betartásának bizonyítékait. |
| --- | --- |

d)

megnevezi a perújításra okot adó tények létezésének, valamint az e cikk (1) bekezdésében megállapított határidők betartásának bizonyítékait.

A perújítási kérelmet az abban az ügyben részt vevő valamennyi fél ellen kell előterjeszteni, amelyben a megtámadott határozatot hozták.

A perújítási kérelmet annak az ítélkező testületnek osztják ki, amely a megtámadott határozatot hozta.

(3)   A Közszolgálati Törvényszék – a felek írásbeli észrevételeinek figyelembevételével – végzéssel határoz a kérelem elfogadhatóságáról; ez semmilyen tekintetben nem dönti el előre az ügy érdemét.

(4)   Ha a Közszolgálati Törvényszék a kérelmet elfogadhatónak nyilvánítja, az eljárás a továbbiakban szóbeli, kivéve, ha a Közszolgálati Törvényszék másként határoz.

Ha a Közszolgálati Törvényszék beadványok benyújtásáról határoz, az eljárást a 36–48., 56–85. és 90–114. cikknek megfelelően kell lefolytatni.

Ha a perújítási kérelem nem felel meg a 45. cikk (1) bekezdésének második–negyedik albekezdésében, a 45. cikk (2) bekezdésének második albekezdésében vagy a 46. cikkben felsorolt feltételeknek, a hivatalvezető hiánypótlásra határidőt állapít meg az érintett fél számára. A hiány előírt határidőn belüli pótlásának elmulasztása esetén a Közszolgálati Törvényszék határoz arról, hogy e követelmények be nem tartása miatt a kérelem alaki okból elfogadhatatlan-e. Ugyanezek a szabályok alkalmazandók a jelen cikk szerinti írásbeli észrevételekre és beadványokra.

(5)   A Közszolgálati Törvényszék ítélettel határoz.

A perújítási eljárásban hozott ítélet eredeti példányát a perújítással megtámadott határozat eredeti példányához mellékelik. A perújítási eljárásban hozott ítéletről a perújítással megtámadott határozat eredeti példányára széljegyzetet kell vezetni.

(6)   Ha a Törvényszék előtti fellebbezés és a Közszolgálati Törvényszék elé terjesztett perújítási kérelem a Közszolgálati Törvényszék ugyanazon határozatát támadja meg, a Közszolgálati Törvényszék – a felek meghallgatását követően – felfüggesztheti az eljárást.

7. szakasz

7. szakasz

A hatályon kívül helyezést követően a Közszolgálati Törvényszék elé visszautalt ügyek

A hatályon kívül helyezést követően a Közszolgálati Törvényszék elé visszautalt ügyek

128. cikk

Hatályon kívül helyezést követő visszautalás

Ha a Törvényszék a Közszolgálati Törvényszék valamely ítéletét vagy végzését hatályon kívül helyezi, és az alapokmány I. mellékletének 13. cikke alapján határozathozatal céljából visszautalja az ügyet a Közszolgálati Törvényszékhez, a Közszolgálati Törvényszéknél az eljárást a Törvényszék visszautaló ítélete indítja meg.

129. cikk

A visszautalt ügy kiosztása

(1)   A Közszolgálati Törvényszék elnöke az ügyet vagy a hatályon kívül helyezett határozatot hozó ítélkező testületnek, vagy másik ítélkező testületnek osztja ki, és a fellebbezés alapját képező ügy előadó bírójától eltérő bírót jelöl ki erre a feladatra.

(2)   Ha a hatályon kívül helyezett határozatot egyesbíró hozta, a Közszolgálati Törvényszék elnöke az ügyet olyan három bíróból álló tanácsnak osztja ki, amelynek ez a bíró nem tagja.

130. cikk

A visszautalt ügy vizsgálata

(1)   A felperes a Törvényszék ítéletének kézbesítését követő két hónapon belül beadványt nyújthat be a hatályon kívül helyezést és a visszautalást megalapozó jogkérdésekről.

(2)   Az alperesnek kézbesítik a felperes beadványát, vagy a Közszolgálati Törvényszék arról szóló levelét, hogy a felperes az előírt határidőben nem nyújtott be beadványt. Az alperes e kézbesítést követő egy hónapon belül beadványt nyújthat be. Az alperes számára az e beadvány benyújtására nyitva álló határidő semmiképpen sem lehet rövidebb, mint a Törvényszék ítéletének részére történő kézbesítésétől számított két hónap.

(3)   A beavatkozó félnek egyidejűleg kézbesítik a felperes és az alperes beadványát, vagy a Közszolgálati Törvényszék arról szóló levelét, hogy a két fél vagy egyikük nem nyújtott be beadványt. A beavatkozó fél az e kézbesítést követő egy hónapon belül beadványt nyújthat be.

(4)   Az (1)–(3) bekezdéstől eltérően, ha a visszautaló ítélet meghozatalakor a Közszolgálati Törvényszék előtti eljárás írásbeli szakasza még nem fejeződött be, azt a Közszolgálati Törvényszék – pervezető intézkedések útján – attól a ponttól folytatja, ameddig az eljárás eljutott.

(5)   Ha a körülmények ezt indokolják, a Közszolgálati Törvényszék engedélyezheti kiegészítő beadványok benyújtását.

(6)   Az eljárást a 36–48., 56–85. és 90–114. cikknek megfelelően kell lefolytatni.

(7)   Ha a jelen cikk szerinti valamely beadvány nem felel meg a 45. cikk (1) bekezdésének második–negyedik albekezdésében, a 45. cikk (2) bekezdésének második albekezdésében vagy a 46. cikkben felsorolt feltételeknek, a hivatalvezető hiánypótlásra határidőt állapít meg az érintett fél számára. A hiány előírt határidőn belüli pótlásának elmulasztása esetén a Közszolgálati Törvényszék határoz arról, hogy e követelmények be nem tartása miatt a beadvány alaki okból elfogadhatatlan-e.

(8)   A (6) bekezdéstől eltérően a Közszolgálati Törvényszék a felek egyetértésével úgy határozhat, hogy tárgyalás nélkül hoz határozatot.

131. cikk

Költségek visszautalás után

A Közszolgálati Törvényszék határoz az előtte indított eljárásokkal és a Törvényszék előtti fellebbezési eljárással kapcsolatos költségekről.

III. CÍM

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

132. cikk

Végrehajtási rendelkezések

A Közszolgálati Törvényszék külön határozatban állapíthatja meg a jelen eljárási szabályzat gyakorlati végrehajtási rendelkezéseit.

133. cikk

Hatályon kívül helyezés

A jelen eljárási szabályzat a Közszolgálati Törvényszék 2007. július 25-én elfogadott és legutóbb 2011. május 18-án módosított (az
  Európai Unió Hivatalos Lapja, L 162., 2011. június 22., 19. o.) eljárási szabályzatának helyébe lép.

Európai Unió Hivatalos Lapja

134. cikk

Az eljárási szabályzat kihirdetése és hatálybalépése

A jelen eljárási szabályzatot, amely a Törvényszék eljárási szabályzatában említett eljárási nyelveken hiteles, ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Ez a szabályzat a kihirdetését követő harmadik hónap első napján lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Kelt Luxembourgban, 2014. május 21-én.

W. HAKENBERG

hivatalvezető

S. VAN RAEPENBUSCH

elnök

---

(1)  Legutóbb a 2012. augusztus 11-i 741/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 228., 2012.8.23., 1. o.) módosította.

1

(2)  HL L 265., 2012.9.29., 1. o.

2

(3)  HL L 225., 2007.8.29., 1. o.; helyesbítés: HL L 69., 2008.3.13., 37. o. és HL L 162., 2011.6.22., 20. o.; módosítás: 2009. január 14., HL L 24., 2009.1.28., 10. o., 2010. március 17., HL L 92., 2010.4.13., 17. o. és 2011. május 8., HL L 162., 2011.6.22., 19. o.

3

---

| 14.7.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 206/46 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 206/46

---

AZ EURÓPAI UNIÓ KÖZSZOLGÁLATI TÖRVÉNYSZÉKE HIVATALVEZETŐJÉNEK SZÓLÓ SZOLGÁLATI UTASÍTÁSOK

2014. május 21.

AZ EURÓPAI UNIÓ KÖZSZOLGÁLATI TÖRVÉNYSZÉKE,

A TÖRVÉNYSZÉK ELNÖKÉNEK JAVASLATÁRA,

tekintettel a 2014. május 21-én elfogadott eljárási szabályzatra, és

különösen annak 132. cikkére,

megállapította a következőket:

A HIVATALVEZETŐNEK SZÓLÓ SZOLGÁLATI UTASÍTÁSOK

1. cikk

Fogalmak

Az eljárási szabályzat 1. cikkében szereplő fogalmak e szolgálati utasításokra is megfelelően alkalmazandók.

2. cikk

A hivatalvezető hatáskörei és helyettesítése

A hivatalvezető hatásköreit az eljárási szabályzat 20. cikkében meghatározott feladatok képezik. A hivatalvezető helyettesítésére az eljárási szabályzat 18. és 19. cikkének megfelelően kerül sor.

3. cikk

A Hivatal nyitvatartási ideje

(1)   A Hivatal minden munkanapon a nyilvánosság számára nyitva áll. A szombaton, a vasárnapon és az eljárási szabályzat 25. cikkének (2) bekezdésében említett jegyzéken szereplő hivatalos munkaszüneti napokon kívül valamennyi nap munkanapnak minősül.

(2)   Ha valamely, az előző bekezdésben említett munkanap az intézmény tisztviselői és alkalmazottjai számára munkaszüneti napnak minősül, a nyilvánosság számára fenntartott nyitvatartási idő alatt a Hivatalban ügyeletet kell biztosítani.

(3)   A Hivatal nyilvánosság számára fenntartott nyitvatartási ideje a következő: 9-től 12-ig és 14.30-tól 16.30-ig. Az eljárási szabályzat 25. cikkének (2) bekezdésében előírt törvénykezési szünetek alatt péntek délután a Hivatal a nyilvánosság számára zárva van.

(4)   A Hivatal irodáiba kizárólag a felek képviselői, illetve az általuk szabályszerűen meghatalmazott személyek, valamint a költségmentesség iránti kérelmet előterjesztő személyek léphetnek be.

(5)   Amikor a Hivatal zárva van, az eljárási iratok éjjel-nappal bármely időben érvényesen benyújthatók az Európai Unió Bíróságának bejáratánál (rue du Fort Niedergrünewald, Luxembourg) szolgálatot teljesítő portásnál. A portás feljegyzi a benyújtás napját és időpontját – e feljegyzése hitelesen bizonyítja az említett tényeket –, és kérelemre átvételi elismervényt ad ki róla.

4. cikk

A nyilvántartás

(1)   Az ítéleteket és végzéseket, valamint a Törvényszék előtt folyamatban lévő ügyekben benyújtott valamennyi eljárási iratot benyújtásuk sorrendjében be kell jegyezni a nyilvántartásba, az eljárási szabályzat 90. cikke szerinti egyezség útján történő rendezés érdekében elkészített, e szolgálati utasítások 6. cikkének (4) bekezdésében említett iratok kivételével.

(2)   A hivatalvezető a nyilvántartásba vétel tényét – az ügyszámnak és a nyilvántartásba vétel időpontjának feltüntetésével – feljegyzi valamennyi eljárási irat eredeti példányára, valamint ezen iratoknak a Törvényszék 2011. szeptember 20-i, az eljárási iratoknak az e-Curia alkalmazáson keresztül történő benyújtásáról és kézbesítéséről szóló határozatának (HL C 289., 11. o.) (a továbbiakban: e-Curia határozat) 3. cikke szerinti értelemben eredetinek minősülő példányára, valamint – a felek kérelmére – az e célból bemutatott másolatokra is. Az eljárási irat eredeti példányán szereplő feljegyzést a hivatalvezetőnek alá kell írnia.

(3)   A nyilvántartásba történő bejegyzéseket folyamatos, növekvő számozással kell jelölni. A bejegyzéseknek tartalmazniuk kell az eljárási irat azonosításához szükséges információkat, különösen a benyújtás és a bejegyzés időpontját, az ügy számát és az irat jellegét.

(4)   Az előző bekezdés alkalmazásában a következő időpontokat kell – a körülményektől függően – figyelembe venni,

| — | azt az időpontot, amikor a hivatalvezető vagy a Hivatal valamely tisztviselője, illetve alkalmazottja az eljárási iratot átvette, |
| --- | --- |

—

azt az időpontot, amikor a hivatalvezető vagy a Hivatal valamely tisztviselője, illetve alkalmazottja az eljárási iratot átvette,

| — | a 3. cikk (5) bekezdésében említett időpontot, |
| --- | --- |

—

a 3. cikk (5) bekezdésében említett időpontot,

| — | az e-Curia határozat 5. cikkében említett időpontot, vagy |
| --- | --- |

—

az e-Curia határozat 5. cikkében említett időpontot, vagy

| — | az alapokmány 54. cikkének első bekezdésében és az alapokmány I. melléklete 8. cikkének (1) bekezdésében előírt esetben azt az időpontot, amikor az eljárási iratot a Bíróság vagy az Európai Unió Törvényszéke hivatalvezetőjéhez benyújtották. |
| --- | --- |

—

az alapokmány 54. cikkének első bekezdésében és az alapokmány I. melléklete 8. cikkének (1) bekezdésében előírt esetben azt az időpontot, amikor az eljárási iratot a Bíróság vagy az Európai Unió Törvényszéke hivatalvezetőjéhez benyújtották.

(5)   A javítás tényét a nyilvántartásban fel kell tüntetni. Az elektronikus nyilvántartást úgy kell kialakítani, hogy semmilyen bejegyzést ne lehessen törölni, illetve hogy a bejegyzés későbbi módosítását vagy kijavítását fel lehessen ismerni.

5. cikk

Ügyszám

(1)   A keresetlevél nyilvántartásba vételekor az ügyet sorszámmal látják el, amelyet egy „F-” előz meg, valamint az év megjelölése követ. Az eljárási szabályzat 45. cikke (2) bekezdése harmadik albekezdésének alkalmazása esetén az ügyszámban megjelölt év a dokumentum benyújtásának az eljárási határidők számításának szempontjából irányadó időpontjának felel meg.

(2)   Az ideiglenes intézkedés iránti kérelmeket, az ítéletek vagy végzések kijavítása vagy értelmezése iránti kérelmeket, a perújítási kérelmeket vagy harmadik személy jogorvoslati kérelmeit, a költségek megállapítása iránti kérelmeket és a folyamatban lévő üggyel kapcsolatos költségmentesség iránti kérelmeket az alapügyével megegyező sorszámmal látják el, amelyet a meghatározott különleges eljárásra utaló jelölés követ. Az eljárási szabályzat 44. cikkének (2) bekezdése szerinti elkülönítés esetén a többi ügytől elkülönített ügy vagy ügyek megőrzik a korábbi ügyszámot, amelyet az elkülönítésre utaló megjelölés, adott esetben pedig számmal jelölt megkülönböztetés követ. Az a kereset, amelynek benyújtását egy azzal kapcsolatos, költségmentesség iránti kérelem előzött meg, ugyanazt az ügyszámot kapja, mint a kérelem. Ha fellebbezést követően az Európai Unió Törvényszéke visszautalja az ügyet a Törvényszékhez, az ügy megőrzi azt a számot, amellyel korábban, a Törvényszék előtti eljárásban ellátták; e számot a visszautalásra vonatkozó megjegyzés követi.

6. cikk

Az ügy iratanyaga és az iratbetekintési jog

(1)   Az ügy iratanyaga tartalmazza az eljárási iratokat, valamint adott esetben azok esetleges mellékleteit, amelyeken szerepel az ezen utasítások 4. cikkének (2) bekezdése szerinti feljegyzés – kivéve az ezen utasítások 8. cikke szerint elutasítottakat –, az ügyben hozott határozatokat – beleértve az iratok elutasításáról szóló határozatokat is –, a tárgyalásra készített előkészítő jelentéseket, a tárgyalási jegyzőkönyveket, a hivatalvezető által kézbesített iratokat, továbbá adott esetben minden egyéb olyan iratot vagy levelezést, amelyet az ügy elbírálásánál figyelembe kell venni.

(2)   Kétség esetén a hivatalvezető valamely eljárási iratnak az ügy iratanyagába történő felvétele eldöntése érdekében az elnökhöz fordul.

(3)   Az ügy iratanyagához tartozó iratokat sorszámmal látják el.

(4)   Az 1. cikktől eltérően az eljárási szabályzat 90. cikke szerinti egyezség útján történő rendezés érdekében elkészített eljárási iratokat (lásd e szolgálati utasítások 4. cikkének (1) bekezdését) az iratanyag elkülönített részébe veszik fel.

(5)   Az eljárási iratok bizalmas és a nem bizalmas változatait elkülönített részekbe csoportosítva helyezik el az ügy iratanyagában. Az iratanyag bizalmas részébe csak azok a felek tekinthetnek be, akikre nem vonatkozik a bizalmas kezelés elrendelése.

(6)   Az ügyben benyújtott és az ügy iratanyagába felvett eljárási iratot nem lehet egy másik ügy előkészítése érdekében felhasználni.

(7)   Az eljárás befejezését követően az iratanyag lezárásáról és archiválásáról a hivatalvezető gondoskodik. A lezárt iratanyag jegyzéket tartalmaz az oda felvett eljárási iratokról, az eljárási szabályzat 90. cikke szerinti egyezség útján történő rendezés érdekében elkészített iratok kivételével, azok számának megjelölésével, valamint egy fedőlapot, amelyen szerepel az ügyszám, a felek neve és a lezárás időpontja.

7. cikk

A bizalmas kezelés

(1)   Az eljárási szabályzat 47. cikke (1) bekezdésének sérelme nélkül, azon eljárási iratok vonatkozásában, amelyeket a felek saját kezdeményezésre kívánnak benyújtani vagy a Törvényszék felhívására nyújtanak be, a felek jelzik adott esetben a bizalmas elem meglétét, és ezen elemeket nem tartalmazó változatot nyújtanak be. Ebben az esetben az érintett fél egyidejűleg benyújtja a Törvényszékhez a szóban forgó irat teljes változatát, annak megvizsgálása érdekében, hogy egyrészt a kihagyott elemek valóban bizalmasak-e, másrészt, hogy a kihagyások nem sértik-e a másik fél tisztességes eljáráshoz, valamint gondos igazságszolgáltatáshoz való jogát. A Törvényszék adott esetben módosított változat benyújtására hív fel. A Törvényszék vizsgálatának befejezését követően a szóban forgó irat teljes változatát visszaküldi.

(2)   A fél az eljárási szabályzat 87. cikke (1) bekezdésének megfelelően kérheti az ügy iratanyaga egyes adatainak a beavatkozóval szembeni bizalmas kezelését, vagy az ügyek egyesítése esetén az eljárási szabályzat 44. cikke (3) bekezdésének megfelelően az egyesített ügyben részt vevő másik féllel szembeni bizalmas kezelését.

8. cikk

Az eljárási iratok elutasítása és a hiánypótlás

(1)   A hivatalvezető biztosítja, hogy az ügy iratanyagába felvett eljárási iratok megfeleljenek az alapokmány, az eljárási szabályzat, a felek részére szóló gyakorlati útmutató és ezen, a hivatalvezetőnek szóló szolgálati utasítások rendelkezéseinek. Adott esetben határidőt állapít meg a felek számára a benyújtott eljárási iratok alaki hiányosságainak megszüntetésére. Az alaki követelmények be nem tartása a kereset vagy az egyéb eljárási iratok elfogadhatatlanságát eredményezheti.

(2)   A hivatalvezető megtagadja az eljárási szabályzatban nem meghatározott eljárási iratok nyilvántartásba vételét. Kétség esetén, vagy ha a felek azt vitatják, a hivatalvezető a döntés meghozatala érdekében az elnökhöz fordul.

(3)   Az eljárási szabályzat 45. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése és az e-Curia határozat rendelkezéseinek sérelme nélkül a hivatalvezető csak olyan iratokat fogad el, amelyeken szerepel a fél képviselőjének eredeti saját kezű aláírása.

(4)   A hivatalvezető gondoskodik arról, hogy az eljárási iratok terjedelme mellékleteikkel együtt ne lépje túl a gondos igazságszolgáltatás elvének megfelelő mértéket, és hogy azokat a felek részére szóló gyakorlati útmutató vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően nyújtsák be.

(5)   Az eljárási szabályzatban kifejezetten előírt esetek kivételével a hivatalvezető elutasítja a felek azon beadványait és eljárási iratait, amelyeket – akár részben is – az eljárás nyelvétől eltérő nyelven fogalmaztak meg. Ugyanakkor kellően igazolt esetekben a hivatalvezető az eljárás nyelvétől eltérő nyelven megfogalmazott mellékletek benyújtását átmenetileg elfogadhatja. Kétség esetén, vagy ha a felek azt vitatják, a hivatalvezető a döntés meghozatala érdekében az elnökhöz fordul.

(6)   Ha valamely nem tagállam harmadik személytől származó beavatkozási kérelmet nem az eljárás nyelvén fogalmaztak meg, a hivatalvezető – mielőtt azt kézbesítené a felek részére – felhívja az érintettet a hiány pótlására. Ha a hivatalvezető által e célból meghatározott határidőn belül benyújtják az említett kérelemnek az eljárás nyelvén megfogalmazott változatát, az első, más nyelven megfogalmazott változat benyújtásának időpontját veszik figyelembe az irat benyújtásának időpontjaként.

(7)   Ha az érintett fél elmulasztja a hiánypótlást, vagy ha azt az érintett fél vitatja, a hivatalvezető a döntés meghozatala érdekében az elnökhöz fordul.

9. cikk

Az ügyvéd igazolása

Azon, az eljárási szabályzat 31. cikkének (2) bekezdésében előírt igazolás benyújtása céljából, amely tanúsítja, hogy a felet képviselő vagy meghatalmazottját segítő ügyvéd jogosult eljárni valamely tagállam bírósága, illetve az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás valamely más részes államának bírósága előtt, hivatkozni lehet a Törvényszék Hivatalához már benyújtott iratra. Mindenesetre olyan iratra nem lehet hivatkozni, amelyet a keresetlevél benyújtásának időpontját megelőző öt évnél régebben készítettek.

10. cikk

Kézbesítések

(1)   A hivatalvezető gondoskodik arról, hogy az alapokmányban és az eljárási szabályzatban előírt kézbesítések, értesítések és közlések az eljárási szabályzat 36. cikkének megfelelően történjenek.

(2)   Az eljárási szabályzat 115–120. cikkében meghatározott ideiglenes intézkedés iránti eljárásokban a hivatalvezető az eljárási iratok kézbesítését a sürgősség által megkívánt bármilyen módon teljesítheti.

11. cikk

A határidők megállapítása és meghosszabbítása

(1)   A hivatalvezető – az eljárási szabályzat 39. cikkének (2) bekezdése értelmében kapott felhatalmazással összhangban – megállapítja, és adott esetben meghosszabbítja az eljárási szabályzatban előírt határidőket.

(2)   Az eljárási szabályzatban előírt határidők csak kivételes körülmények esetén hosszabbíthatók meg. Minden erre irányuló kérelmet kellően indokolni kell, és annak a Hivatalhoz az eredetileg megállapított határidő lejártának időpontját megelőző kellő időn belül kell beérkeznie. Egynél több alkalommal főszabály szerint nem lehet a határidőt meghosszabbítani. A nem az eljárási szabályzatban előírt határidőket az elnök meghosszabbíthatja.

12. cikk

Tárgyalások és jegyzőkönyvek

(1)   Minden egyes tárgyalás előtt a hivatalvezető az eljárás nyelvén összeállíttatja a tárgyalási jegyzéket, amely tartalmazza a tárgyalás napját, időpontját és helyét, az eljáró ítélkező testületet, a tárgyalásra kerülő ügyek megjelölését és a felek nevét, akiknek adott esetben az eljárási szabályzat 48. cikkének (1) bekezdése alapján névtelenséget kell biztosítani.

(2)   A tárgyalási jegyzéket kifüggesztik a tárgyalóterem bejárata mellé.

(3)   A hivatalvezető az eljárás nyelvén minden tárgyalásról jegyzőkönyvet készít, amely tartalmazza az ügy megjelölését, a tárgyalás napját, időpontját és helyét, esetlegesen utalást arra, hogy nyilvános vagy zárt tárgyalásról van-e szó, a jelen lévő bírák, főtanácsnok és hivatalvezető nevét, a felek jelen lévő képviselői, a személyesen megjelenő felperesek, valamint a ki-, illetve meghallgatott tanúk és szakértők nevét és foglalkozását, a tárgyaláson bemutatott bizonyítékok és eljárási iratok megjelölését, valamint a szükséghez mérten a tárgyaláson tett nyilatkozatokat, valamint a Törvényszék vagy az elnök által a tárgyaláson kihirdetett határozatokat. A jegyzőkönyvet megküldik a feleknek.

13. cikk

Tanúk és szakértők

(1)   A hivatalvezető megteszi a szükséges intézkedéseket a szakértői vélemény beszerzését és a tanú kihallgatását elrendelő végzés végrehajtása érdekében.

(2)   A hivatalvezető felhívja a tanúkat a költségeiket és jövedelemkiesésüket igazoló iratok benyújtására, a szakértőket pedig a költségeikről és tevékenységük díjáról készített elszámolás előterjesztésére.

(3)   A hivatalvezető rendelkezik arról, hogy a Törvényszék pénztára kifizesse a tanúknak és a szakértőknek az eljárási szabályzat alapján fizetendő összegeket. Ezen összegek vitatása esetén a hivatalvezető döntéshozatal érdekében az elnökhöz fordul.

(4)   A tanúk kihallgatása, illetve a szakértők meghallgatása a Törvényszék által valamely ügyben megelőlegezett költségeinek a költségek viselésére kötelezett felektől történő behajtása érdekében a hivatalvezető tesz intézkedéseket. Szükség esetén az e szolgálati utasítások 15. cikkének (3) bekezdésében előírt intézkedések alkalmazandók.

14. cikk

Az ítéletek és végzések eredeti példányai

(1)   A Törvényszék ítéleteinek és végzéseinek eredeti példányait – időrendben – a Hivatal irattárában őrzik. Egy, az eredetivel megegyező hiteles másolatot az ügy iratanyagában helyeznek el.

(2)   A hivatalvezető a felek kérelmére az ítélet vagy a végzés eredetijével megegyező további hiteles másolatokat ad ki.

(3)   Az Európai Unió Törvényszéke fellebbezés során hozott ítéleteiről vagy végzéseiről, illetve a Bíróság felülvizsgálat keretében hozott ítéleteiről vagy végzéseiről az érintett ítéletre vagy végzésre széljegyzetet vezetnek; ennek hiteles másolatát mellékelik a megtámadott ítélet vagy végzés eredeti példányához.

15. cikk

A pénzösszegek letétbe helyezése és megtérítése

(1)   Ha a költségmentesség címén kifizetett, a tanúknak és szakértőknek megelőlegezett, vagy a felek által az eljárási szabályzat 108. és 109. cikke alapján megfizetendő vagy letétbe helyezendő összegeknek a Törvényszék pénztára javára történő behajtása iránt kell intézkedni, a hivatalvezető az eljárást befejező határozat vagy a Törvényszék elnöke által az eljárási szabályzat 109. cikke alapján hozott, indokolt határozat alapján tértivevényes ajánlott levélben, vagy szükség esetén az e-Curián keresztül felszólítja az ezen összegeket viselni köteles felet arra, hogy fizesse meg az említett összegeket. A letétbe helyezett összegeket az intézmény elkülönített számlájára kell befizetni.

(2)   Ilyen esetben az ajánlott postai küldeményt e küldeménynek a Törvényszék székhelyén történő postára adásától számított tizedik napon a címzett részére kézbesítettnek kell tekinteni, kivéve, ha a tértivevény alapján megállapítható, hogy a kézbesítés más időpontban történt, vagy ha a címzett a faxon történő értesítéstől számított háromhetes határidőn belül értesíti a hivatalvezetőt, hogy a kézbesítés nem érkezett meg hozzá.

(3)   Ha a követelt összegeket a hivatalvezető által megállapított határidőn belül nem fizetik meg, a hivatalvezető felkérheti a Törvényszéket, hogy hozzon végrehajtható végzést, és szükség esetén elrendeli annak végrehajtását.

16. cikk

Hivatali díjak

(1)   Ha a fél kérelmére valamely eljárási iratról másolatot, vagy az ügy iratanyagából vagy a nyilvántartásból papíron kivonatot adnak, a hivatalvezető a következő hivatali díjakat számítja fel, amely a hiteles másolatok esetében oldalanként 3,50 euro, az egyszerű másolatok esetében oldalanként 2,50 euro.

(2)   Ha a fél kérelmére a hivatalvezető fordítást készíttet valamely eljárási iratról vagy az ügy iratanyagának valamely kivonatáról, soronként 1,25 euro hivatali díjat számít fel.

17. cikk

A dokumentumok közzététele és az Interneten történő megjelenítésük

(1)   A Törvényszék általi közzététel és a Törvényszékre vonatkozó dokumentumok Interneten történő megjelenítése a hivatalvezető felügyelete alatt történik.

(2)   A hivatalvezető gondoskodik arról, hogy az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétegyék az eljárási szabályzatban, az e szolgálati utasításokban és a feleknek szóló gyakorlati útmutatóban meghatározott határozatokat, valamint a benyújtott keresetekkel és az eljárást befejező határozatokkal kapcsolatos közleményeket.

(3)   A hivatalvezető biztosítja a Törvényszék ítélkezési gyakorlatának nyilvánossá tételét a Törvényszék által elfogadott rendelkezésekkel összhangban.

18. cikk

Tanácsadás a felek képviselői részére

Kérelemre a hivatalvezető – az eljárások szabályszerű lefolyásának biztosítása érdekében – tájékoztatást ad a felek képviselői részére az eljárási szabályzat, a felek részére szóló gyakorlati útmutató, a hivatalvezetőnek szóló e szolgálati utasítások, az e-Curia határozat, valamint az e-Curia alkalmazás használati feltételeinek alkalmazásánál követett gyakorlatról.

19. cikk

Eltérések e szolgálati utasításoktól

Ha valamely ügy különleges körülményei, valamint a gondos igazságszolgáltatás indokolja, a Törvényszék vagy az elnök eltérhet e szolgálati utasítások rendelkezéseitől.

20. cikk

E szolgálati utasítások hatálybalépése

(1)   A hivatalvezetőnek szóló e szolgálati utasításokat, amelyek az 1. tanácsi rendelet – amely az Európai Unió Bírósága alapokmánya I. melléklete 7. cikkének (2) bekezdése értelmében a Törvényszékre is alkalmazandó – 1. cikkében említett nyelveken hitelesek, az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni. E szolgálati utasítások a kihirdetésüket követő harmadik hónap első napján lépnek hatályba.

(2)   A hivatalvezetőnek szóló e szolgálati utasítások hatályon kívül helyezik és felváltják a hivatalvezetőnek szóló 2012. július 11-i szolgálati utasításokat (HL L 260., 1. o.).

Kelt Luxembourgban, 2014. május 21-én.

W. HAKENBERG

hivatalvezető

S. VAN RAEPENBUSCH

elnök

---

| 14.7.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 206/52 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 206/52

---

GYAKORLATI ÚTMUTATÓ A FELEK RÉSZÉRE AZ EURÓPAI UNIÓ KÖZSZOLGÁLATI TÖRVÉNYSZÉKE ELŐTTI BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSRÓL

2014. május 21.

Tartalomjegyzék

| I. | FOGALMAK | 53 |
| --- | --- | --- |

I.

| II. | AZ ELJÁRÁSI IRATOK BENYÚJTÁSÁRA ÉS KÉZBESÍTÉSÉRE VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK | 53 |
| --- | --- | --- |

II.

| A. | Az e-Curia alkalmazáson keresztül történő elektronikus továbbítás | 53 |
| --- | --- | --- |

A.

| B. | A papíralapú továbbítás | 54 |
| --- | --- | --- |

B.

| III. | AZ ÍRÁSBELI SZAKASZ | 54 |
| --- | --- | --- |

III.

| A. | Keresetlevél | 54 |
| --- | --- | --- |

A.

| 1. | A keresetlevél benyújtása | 54 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | A keresetlevélben kötelezően feltüntetendők és a keresetlevél benyújtásának szabályai | 55 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | A keresetlevél hiánypótlása | 56 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Ideiglenes intézkedések | 57 |
| --- | --- | --- |

4.

| B. | Ellenkérelem, valamint az írásbeli szakaszban benyújtandó más eljárási iratok | 57 |
| --- | --- | --- |

B.

| C. | A papíralapú eredeti példány, ezt megelőzően pedig a fax elküldése | 57 |
| --- | --- | --- |

C.

| D. | Bizalmas kezelés iránti kérelem | 58 |
| --- | --- | --- |

D.

| E. | A költségmentesség iránti kérelmek | 58 |
| --- | --- | --- |

E.

| F. | Az eljárási iratok terjedelme | 59 |
| --- | --- | --- |

F.

| IV. | A SZÓBELI SZAKASZ | 59 |
| --- | --- | --- |

IV.

| A. | Helyszín | 59 |
| --- | --- | --- |

A.

| B. | Felkészülés a tárgyalásra | 59 |
| --- | --- | --- |

B.

| C. | A tárgyalás menete | 59 |
| --- | --- | --- |

C.

| D. | A szinkrontolmácsolás sajátosságai | 60 |
| --- | --- | --- |

D.

| E. | A jogvita egyezség útján történő rendezése | 60 |
| --- | --- | --- |

E.

| F. | A tárgyalás berekesztése | 60 |
| --- | --- | --- |

F.

| V. | EZEN ÚTMUTATÓ HATÁLYBALÉPÉSE | 61 |
| --- | --- | --- |

V.

AZ EURÓPAI UNIÓ KÖZSZOLGÁLATI TÖRVÉNYSZÉKE,

tekintettel az eljárási szabályzatának 132. cikkére,

mivel a gondos igazságszolgáltatás, valamint a tárgyalás szabályszerű lefolyásának biztosítása érdekében a felek képviselői számára eljárási irataik benyújtásának módozataira vonatkozó gyakorlati útmutatót kell kiadni;

mivel ennek az útmutatónak a betartása csökkenti a hiánypótlási felhívások számát és a formai követelmények be nem tartásából eredő elfogadhatatlanság kockázatát;

mivel a Törvényszék előtti eljárás jellemzője, hogy a többnyelvű Unióhoz igazodó nyelvhasználati szabályok vonatkoznak rá;

mivel a Törvényszék előtt folytatott eljárásokban részt vevő felek érdeke, hogy a Törvényszék tömör válaszokat adjon azokra a kérdésekre, amelyekről a felek képviselői gyakran további tájékoztatást igényelnek, valamint olyan eszközöket bocsásson a rendelkezésükre, amelyek útmutatóként szolgálnak számukra az eljárási irataik megfelelő megszövegezéséhez;

mivel a Törvényszék előtti eljárások szabályszerű lefolyása érdekében az érdekeltek számára a költségmentesség iránti kérelmek benyújtására, valamint a szóbeli szakasz menetére vonatkozó gyakorlati útmutatót kell kiadni,

mivel mind a felek, mind pedig a gondos igazságszolgáltatás érdekében, továbbá abból a célból, hogy a Törvényszéknek olyan eszköz álljon rendelkezésére, amelynek segítségével gondoskodhat arról, hogy az ügy elbírálásához rendelkezésére álló időtartamból igazságos részt fordíthasson valamennyi félre, az eljárási iratoknak olyan tömöreknek kell lenniük, amennyire ez a tényállás jellegére és a felvetett kérdések összetettségére tekintettel lehetséges. Ezért meg kell határozni a Törvényszékhez benyújtott eljárási iratok maximális terjedelmét. Az eljárási iratok terjedelmének ugyanakkor kellően rugalmasnak kell lennie ahhoz, hogy figyelembe lehessen venni bizonyos ügyek sajátosságait;

elfogadja a következő gyakorlati útmutatót:

I.   FOGALMAK

| 1. | Az eljárási szabályzat 1. cikkében szereplő fogalmak ezen útmutatóra is megfelelően alkalmazandók. |
| --- | --- |

1.

Az eljárási szabályzat 1. cikkében szereplő fogalmak ezen útmutatóra is megfelelően alkalmazandók.

II.   AZ ELJÁRÁSI IRATOK BENYÚJTÁSÁRA ÉS KÉZBESÍTÉSÉRE VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

| 2. | Az eljárási iratok benyújtása és kézbesítése (továbbítása) a felek és a Törvényszék között történhet:






  — | kizárólag elektronikus úton, az e-Curia alkalmazáson keresztül, vagy |
| --- | --- | --- |

2.

Az eljárási iratok benyújtása és kézbesítése (továbbítása) a felek és a Törvényszék között történhet:

—

kizárólag elektronikus úton, az e-Curia alkalmazáson keresztül, vagy

| — | papíralapú elküldés útján. |
| --- | --- |

—

papíralapú elküldés útján.

A.   Az e-Curia alkalmazáson keresztül történő elektronikus továbbítás

| 3. | Az e-Curia alkalmazáson keresztül történő elektronikus továbbítás jellemzői a következők:






  a) | név szerinti hozzáférés létrehozása, amelybe felhasználói azonosító és személyes jelszó segítségével léphetnek be a felek képviselői; |
| --- | --- | --- |

3.

Az e-Curia alkalmazáson keresztül történő elektronikus továbbítás jellemzői a következők:

a)

név szerinti hozzáférés létrehozása, amelybe felhasználói azonosító és személyes jelszó segítségével léphetnek be a felek képviselői;

| b) | a feleknek az eljárási iratokat és mellékleteiket papíralapú formában nem kell elküldeniük; amennyiben a dokumentum az e-Curia alkalmazáson keresztül érkezik be a Törvényszékhez, azt eredetinek kell tekinteni, anélkül hogy azon szerepelnie kellene a képviselő saját kezű aláírásának, továbbá anélkül hogy szükség lenne másolati példányok elküldésére; |
| --- | --- |

b)

a feleknek az eljárási iratokat és mellékleteiket papíralapú formában nem kell elküldeniük; amennyiben a dokumentum az e-Curia alkalmazáson keresztül érkezik be a Törvényszékhez, azt eredetinek kell tekinteni, anélkül hogy azon szerepelnie kellene a képviselő saját kezű aláírásának, továbbá anélkül hogy szükség lenne másolati példányok elküldésére;

| c) | a többi fél eljárási iratainak és a Törvényszék határozatainak, valamint minden egyéb levélnek ugyanezen az úton történő kézbesítése; a kézbesítésre akkor kerül sor, amikor az alkalmazáson keresztül hozzáférnek ezen irathoz, ennek hiányában pedig az iratot a kézbesítésről történő értesítést tartalmazó e-mail elküldésének napját követő hetedik nap elteltével kézbesítettnek kell tekinteni; |
| --- | --- |

c)

a többi fél eljárási iratainak és a Törvényszék határozatainak, valamint minden egyéb levélnek ugyanezen az úton történő kézbesítése; a kézbesítésre akkor kerül sor, amikor az alkalmazáson keresztül hozzáférnek ezen irathoz, ennek hiányában pedig az iratot a kézbesítésről történő értesítést tartalmazó e-mail elküldésének napját követő hetedik nap elteltével kézbesítettnek kell tekinteni;

| d) | az irányadó szabályokat a Közszolgálati Törvényszék által a 2011. szeptember 20-i általános értekezleten elfogadott, az eljárási iratoknak az e-Curia alkalmazáson keresztül történő benyújtásáról és kézbesítéséről szóló 3/2011. sz. határozat (HL C 289., 11. o.), valamint az e-Curia alkalmazás használati feltételei és az e-Curia használati útmutatója tartalmazza, amely azt is meghatározza, hogy segítővel hogyan kell eljárni (mindezen dokumentumok hozzáférhetők a www.curia.europa.eu honlapon). |
| --- | --- |

d)

az irányadó szabályokat a Közszolgálati Törvényszék által a 2011. szeptember 20-i általános értekezleten elfogadott, az eljárási iratoknak az e-Curia alkalmazáson keresztül történő benyújtásáról és kézbesítéséről szóló 3/2011. sz. határozat (HL C 289., 11. o.), valamint az e-Curia alkalmazás használati feltételei és az e-Curia használati útmutatója tartalmazza, amely azt is meghatározza, hogy segítővel hogyan kell eljárni (mindezen dokumentumok hozzáférhetők a www.curia.europa.eu honlapon).

B.   A papíralapú továbbítás

| 4. | A papíralapú továbbítás a következőket foglalja magában:






  a) | valamennyi eljárási iratot és azok mellékleteit a képviselő által szabályszerűen aláírt, papíralapú formában kell benyújtani; minden egyes eljárási irathoz és annak mellékleteihez hét hiteles másolati példányt kell csatolni; a határidők betartása érdekében az irat a papíralapú elküldést megelőzően faxon is elküldhető, amit akkor vesznek figyelembe, ha a papíralapú eredeti változat a fax elküldését követő tíz napon belül beérkezik a Törvényszékhez (lásd ezen útmutató 36. és azt követő pontjait); |
| --- | --- | --- |

4.

A papíralapú továbbítás a következőket foglalja magában:

a)

valamennyi eljárási iratot és azok mellékleteit a képviselő által szabályszerűen aláírt, papíralapú formában kell benyújtani; minden egyes eljárási irathoz és annak mellékleteihez hét hiteles másolati példányt kell csatolni; a határidők betartása érdekében az irat a papíralapú elküldést megelőzően faxon is elküldhető, amit akkor vesznek figyelembe, ha a papíralapú eredeti változat a fax elküldését követő tíz napon belül beérkezik a Törvényszékhez (lásd ezen útmutató 36. és azt követő pontjait);

| b) | a többi fél eljárási iratainak és a Törvényszék határozatainak, valamint a Hivatal és a felek közötti minden egyéb levélnek a választás szerinti kézbesítési módon történő kézbesítése: ajánlott/tértivevényes postai küldemény útján (ez esetben a kézbesítést az ajánlott küldemény Luxembourgban történő postára adásával teljesítettnek kell tekinteni), faxon vagy az e-Curia alkalmazáson keresztül. |
| --- | --- |

b)

a többi fél eljárási iratainak és a Törvényszék határozatainak, valamint a Hivatal és a felek közötti minden egyéb levélnek a választás szerinti kézbesítési módon történő kézbesítése: ajánlott/tértivevényes postai küldemény útján (ez esetben a kézbesítést az ajánlott küldemény Luxembourgban történő postára adásával teljesítettnek kell tekinteni), faxon vagy az e-Curia alkalmazáson keresztül.

III.   AZ ÍRÁSBELI SZAKASZ

A.   Keresetlevél

1.   A keresetlevél benyújtása

| 5. | A keresetlevelet a Törvényszék Hivatalának kell megküldeni. A keresetlevélnek az eljárási szabályzat 45. és 50. cikkében foglalt rendelkezéseknek kell megfelelnie. |
| --- | --- |

5.

A keresetlevelet a Törvényszék Hivatalának kell megküldeni. A keresetlevélnek az eljárási szabályzat 45. és 50. cikkében foglalt rendelkezéseknek kell megfelelnie.

| 6. | A keresetlevélben feltüntetendő adatokat, valamint a keresetlevélhez mellékelendő dokumentumokat az eljárási szabályzat 45. cikke (1) bekezdése és (2) bekezdésének első és második albekezdése, valamint 50. cikke tartalmazza. |
| --- | --- |

6.

A keresetlevélben feltüntetendő adatokat, valamint a keresetlevélhez mellékelendő dokumentumokat az eljárási szabályzat 45. cikke (1) bekezdése és (2) bekezdésének első és második albekezdése, valamint 50. cikke tartalmazza.

| 7. | Az eljárási szabályzat 31. cikkének (2) bekezdése, valamint 53. cikke (3) bekezdésének első albekezdése vonatkozik arra az igazolásra, amelyet a felperes ügyvédje és az alperes meghatalmazottját esetleg segítő tanácsadó vagy ügyvéd köteles benyújtani a Hivatalhoz. Emlékeztetni kell arra, hogy a Törvényszék előtti kötelező jogi képviselet elvét az alapokmány 19. cikke írja elő. A tagállamok és az EGT-megállapodás más részes államai (Norvégia, Izland és Liechtenstein), valamint az Európai Unió intézményei kivételével – akiket a meghatalmazottjuk képvisel – tehát a feleknek olyan ügyvéddel kell képviseltetniük magukat, aki valamely tagállam bírósága előtt vagy az EGT-megállapodás más részes államának bírósága előtt eljárni jogosult. Másfelől, az ügyvéd általi kötelező jogi képviselet nem vonatkozik a költségmentesség iránti eljárásra (ezzel kapcsolatban lásd ezen útmutató III. címének E. fejezetét). |
| --- | --- |

7.

Az eljárási szabályzat 31. cikkének (2) bekezdése, valamint 53. cikke (3) bekezdésének első albekezdése vonatkozik arra az igazolásra, amelyet a felperes ügyvédje és az alperes meghatalmazottját esetleg segítő tanácsadó vagy ügyvéd köteles benyújtani a Hivatalhoz. Emlékeztetni kell arra, hogy a Törvényszék előtti kötelező jogi képviselet elvét az alapokmány 19. cikke írja elő. A tagállamok és az EGT-megállapodás más részes államai (Norvégia, Izland és Liechtenstein), valamint az Európai Unió intézményei kivételével – akiket a meghatalmazottjuk képvisel – tehát a feleknek olyan ügyvéddel kell képviseltetniük magukat, aki valamely tagállam bírósága előtt vagy az EGT-megállapodás más részes államának bírósága előtt eljárni jogosult. Másfelől, az ügyvéd általi kötelező jogi képviselet nem vonatkozik a költségmentesség iránti eljárásra (ezzel kapcsolatban lásd ezen útmutató III. címének E. fejezetét).

| 8. | Ezenkívül hangsúlyozni kell, hogy jóllehet a keresetlevél benyújtásakor nem szükséges csatolni a felperes által a képviseletével megbízott ügyvédnek adott írásbeli meghatalmazást, az ügyvéd(ek) számát és személyazonosságát érintő minden változást (például az ügyvéd más ügyvéd általi helyettesítését, további ügyvéd közreműködését, a keresetlevelet benyújtó ügyvédek valamelyikének adott meghatalmazás visszavonását) írásban és haladéktalanul be kell jelenteni a Hivatalnak. Az ügyvéd más ügyvéd általi helyettesítése esetén az újabb ügyvédnek írásbeli meghatalmazást kell csatolnia. |
| --- | --- |

8.

Ezenkívül hangsúlyozni kell, hogy jóllehet a keresetlevél benyújtásakor nem szükséges csatolni a felperes által a képviseletével megbízott ügyvédnek adott írásbeli meghatalmazást, az ügyvéd(ek) számát és személyazonosságát érintő minden változást (például az ügyvéd más ügyvéd általi helyettesítését, további ügyvéd közreműködését, a keresetlevelet benyújtó ügyvédek valamelyikének adott meghatalmazás visszavonását) írásban és haladéktalanul be kell jelenteni a Hivatalnak. Az ügyvéd más ügyvéd általi helyettesítése esetén az újabb ügyvédnek írásbeli meghatalmazást kell csatolnia.

| 9. | A felperes ügyvédjének a keresetlevél első oldalán világosan meg kell jelölnie a címét, ügyvédi irodájának nevét, adott esetben pedig telefonszámát, faxszámát, valamint e-mail címét. Ezen adatok utólagos változásait haladéktalanul be kell jelenteni a Törvényszéknek. Magának a felperesnek a címe semmilyen esetben nem fogadható el kézbesítési címként. |
| --- | --- |

9.

A felperes ügyvédjének a keresetlevél első oldalán világosan meg kell jelölnie a címét, ügyvédi irodájának nevét, adott esetben pedig telefonszámát, faxszámát, valamint e-mail címét. Ezen adatok utólagos változásait haladéktalanul be kell jelenteni a Törvényszéknek. Magának a felperesnek a címe semmilyen esetben nem fogadható el kézbesítési címként.

| 10. | Az e-Curia alkalmazáson keresztül benyújtott keresetlevélen nem feltétlenül kell saját kezű aláírásnak szerepelnie. Ezzel szemben a papíralapú formában benyújtott keresetlevelek esetében az ügyvéd saját kezű, olvasható aláírásának a keresetlevél végén szerepelnie kell. Az aláírás elmaradása hiánypótlás keretében nem orvosolható. Semmilyen helyettesítő eszköz, úgymint aláírás-bélyegző, hasonmás aláírás vagy fénymásolat stb. nem fogadható el. Több képviselő esetén elegendő egyikük aláírása. A felperes képviselőjén/képviselőin kívüli más személy meghatalmazás alapján elhelyezett aláírása nem fogadható el, és ez arra az esetre is irányadó, ha az ily módon aláíró más személy a képviseletet ellátó ügyvédi iroda munkatársa. |
| --- | --- |

10.

Az e-Curia alkalmazáson keresztül benyújtott keresetlevélen nem feltétlenül kell saját kezű aláírásnak szerepelnie. Ezzel szemben a papíralapú formában benyújtott keresetlevelek esetében az ügyvéd saját kezű, olvasható aláírásának a keresetlevél végén szerepelnie kell. Az aláírás elmaradása hiánypótlás keretében nem orvosolható. Semmilyen helyettesítő eszköz, úgymint aláírás-bélyegző, hasonmás aláírás vagy fénymásolat stb. nem fogadható el. Több képviselő esetén elegendő egyikük aláírása. A felperes képviselőjén/képviselőin kívüli más személy meghatalmazás alapján elhelyezett aláírása nem fogadható el, és ez arra az esetre is irányadó, ha az ily módon aláíró más személy a képviseletet ellátó ügyvédi iroda munkatársa.

2.   A keresetlevélben kötelezően feltüntetendők és a keresetlevél benyújtásának szabályai

| 11. | Az Európai Unió Bírósága alapokmánya I. melléklete 7. cikkének (2) bekezdése – amely az Európai Unió Törvényszékének nyelvhasználati szabályaira vonatkozó rendelkezésekre utal – értelmében az eljárás nyelve az a nyelv, amelyen a keresetlevelet megszövegezték. |
| --- | --- |

11.

Az Európai Unió Bírósága alapokmánya I. melléklete 7. cikkének (2) bekezdése – amely az Európai Unió Törvényszékének nyelvhasználati szabályaira vonatkozó rendelkezésekre utal – értelmében az eljárás nyelve az a nyelv, amelyen a keresetlevelet megszövegezték.

| 12. | Az eljárási iratoknak mind a felek, mind pedig a gondos igazságszolgáltatás érdekében olyan tömöreknek kell lenniük, amennyire ez a tényállás jellegére és a felvetett kérdések összetettségére tekintettel lehetséges. Az eljárási szabályzat 50. cikke (1) bekezdésének e) pontja értelmében a keresetlevélnek tartalmaznia kell a releváns tények világos és időrendben történő bemutatását, valamint ettől elkülönítve a felhozott jogalapok és jogi érvek pontos és strukturált bemutatását. A keresetlevél terjedelmét illetően lásd az F. fejezetben a 49. pontot. |
| --- | --- |

12.

Az eljárási iratoknak mind a felek, mind pedig a gondos igazságszolgáltatás érdekében olyan tömöreknek kell lenniük, amennyire ez a tényállás jellegére és a felvetett kérdések összetettségére tekintettel lehetséges. Az eljárási szabályzat 50. cikke (1) bekezdésének e) pontja értelmében a keresetlevélnek tartalmaznia kell a releváns tények világos és időrendben történő bemutatását, valamint ettől elkülönítve a felhozott jogalapok és jogi érvek pontos és strukturált bemutatását. A keresetlevél terjedelmét illetően lásd az F. fejezetben a 49. pontot.

| 13. | A keresetlevél elején vagy végén pontosan meg kell jelölni és meg kell számozni a kereseti kérelmeket. |
| --- | --- |

13.

A keresetlevél elején vagy végén pontosan meg kell jelölni és meg kell számozni a kereseti kérelmeket.

| 14. | A szöveg bekezdéseit folyamatos számozással kell ellátni. |
| --- | --- |

14.

A szöveg bekezdéseit folyamatos számozással kell ellátni.

| 15. | Ha a felperesek száma 4 vagy ennél több, a keresetlevélhez az összes nevet és lakóhelyet vagy székhelyet tartalmazó, a Törvényszék általi utólagos felhasználás megkönnyítése érdekében szövegszerkesztő programmal előállított listát kell csatolni, és a keresetlevéllel együtt, a lista alapjául szolgáló ügy világos megjelölésével e-mailben el kell küldeni a Hivatalnak a tfp.greffe@curia.europa.eu címre. E listát a Törvényszék mellékelni fogja az eljárást befejező határozat eredeti példányához. |
| --- | --- |

15.

Ha a felperesek száma 4 vagy ennél több, a keresetlevélhez az összes nevet és lakóhelyet vagy székhelyet tartalmazó, a Törvényszék általi utólagos felhasználás megkönnyítése érdekében szövegszerkesztő programmal előállított listát kell csatolni, és a keresetlevéllel együtt, a lista alapjául szolgáló ügy világos megjelölésével e-mailben el kell küldeni a Hivatalnak a tfp.greffe@curia.europa.eu címre. E listát a Törvényszék mellékelni fogja az eljárást befejező határozat eredeti példányához.

| 16. | A keresetlevélhez csatolni kell a jogvita összegzését, az eljárási szabályzat 51. cikkének (2) bekezdésében előírt, a Hivatal által elkészítendő közlemény megszövegezésének megkönnyítése érdekében. Ezt az összegzést a keresetlevél szövegében említett mellékletektől elkülönítve kell elkészíteni. A szövegszerkesztő programmal előállított dokumentumba foglalt összegzés legfeljebb két oldal terjedelmű lehet, és az alapjául szolgáló ügy világos megjelölésével szintén el kell küldeni e-mailben a tfp.greffe@curia.europa.eu címre. Az összegzés főszabályként teljes terjedelmében hozzáférhető lesz a www.curia.europa.eu honlap egyik külön oldalán annak érdekében, hogy valamennyi érdekelt számára lehetővé tegye a keresést. Ebből a célból a jogvita összegzésének meg kell felelnie bizonyos, az említett honlap hivatkozott oldalán megjelölt stiláris követelményeknek. |
| --- | --- |

16.

A keresetlevélhez csatolni kell a jogvita összegzését, az eljárási szabályzat 51. cikkének (2) bekezdésében előírt, a Hivatal által elkészítendő közlemény megszövegezésének megkönnyítése érdekében. Ezt az összegzést a keresetlevél szövegében említett mellékletektől elkülönítve kell elkészíteni. A szövegszerkesztő programmal előállított dokumentumba foglalt összegzés legfeljebb két oldal terjedelmű lehet, és az alapjául szolgáló ügy világos megjelölésével szintén el kell küldeni e-mailben a tfp.greffe@curia.europa.eu címre. Az összegzés főszabályként teljes terjedelmében hozzáférhető lesz a www.curia.europa.eu honlap egyik külön oldalán annak érdekében, hogy valamennyi érdekelt számára lehetővé tegye a keresést. Ebből a célból a jogvita összegzésének meg kell felelnie bizonyos, az említett honlap hivatkozott oldalán megjelölt stiláris követelményeknek.

| 17. | Az eljárási szabályzat 48. cikke alapján benyújtott, a felperes vagy az eljárásban említett más személyek nevének (névtelenség) vagy bizonyos egyéb adatoknak az üggyel kapcsolatos kiadványokból történő kihagyására irányuló kérelmet külön iratban kell benyújtani, és megfelelően meg kell indokolni. |
| --- | --- |

17.

Az eljárási szabályzat 48. cikke alapján benyújtott, a felperes vagy az eljárásban említett más személyek nevének (névtelenség) vagy bizonyos egyéb adatoknak az üggyel kapcsolatos kiadványokból történő kihagyására irányuló kérelmet külön iratban kell benyújtani, és megfelelően meg kell indokolni.

| 18. | Ha a keresetlevelet költségmentesség iránti kérelem benyújtását követően nyújtják be (lásd ezen útmutató III. címének E. fejezetét), amely az eljárási szabályzat 112. cikke (5) bekezdésének megfelelően felfüggeszti a keresetindítás határidejét, ezt a keresetlevél elején fel kell tüntetni. Ha a keresetlevelet a költségmentesség iránti kérelemről határozó végzés közlését követően nyújtják be, a keresetlevélben fel kell tüntetni azt a napot, amikor a felperesnek a végzést kézbesítették. |
| --- | --- |

18.

Ha a keresetlevelet költségmentesség iránti kérelem benyújtását követően nyújtják be (lásd ezen útmutató III. címének E. fejezetét), amely az eljárási szabályzat 112. cikke (5) bekezdésének megfelelően felfüggeszti a keresetindítás határidejét, ezt a keresetlevél elején fel kell tüntetni. Ha a keresetlevelet a költségmentesség iránti kérelemről határozó végzés közlését követően nyújtják be, a keresetlevélben fel kell tüntetni azt a napot, amikor a felperesnek a végzést kézbesítették.

| 19. | Az e-Curia alkalmazáson keresztül előterjesztett keresetlevelet fájlok formájában kell benyújtani. A Hivatal általi feldolgozás elősegítése érdekében ajánlott követni az e-Curia használati útmutatójában (lásd ezen útmutató 3. pontjának d) alpontját) megfogalmazott gyakorlati tanácsokat, vagyis:






  a) | A fájloknak olyan neveket kell adni, amelyek azonosítják az iratot (keresetlevél, melléklet 1. rész, melléklet 2. rész, kísérőlevél stb.); |
| --- | --- | --- |

19.

Az e-Curia alkalmazáson keresztül előterjesztett keresetlevelet fájlok formájában kell benyújtani. A Hivatal általi feldolgozás elősegítése érdekében ajánlott követni az e-Curia használati útmutatójában (lásd ezen útmutató 3. pontjának d) alpontját) megfogalmazott gyakorlati tanácsokat, vagyis:

a)

A fájloknak olyan neveket kell adni, amelyek azonosítják az iratot (keresetlevél, melléklet 1. rész, melléklet 2. rész, kísérőlevél stb.);

| b) | A keresetlevél szövege a szövegszerkesztő programmal közvetlenül PDF-formátumban (kép és szöveg) is elmenthető, anélkül hogy azt be kellene szkennelni. |
| --- | --- |

b)

A keresetlevél szövege a szövegszerkesztő programmal közvetlenül PDF-formátumban (kép és szöveg) is elmenthető, anélkül hogy azt be kellene szkennelni.

| 20. | A papíralapon előterjesztett keresetlevelet olyan formában kell benyújtani, amely lehetővé teszi a Törvényszék általi elektronikus feldolgozást, különösen a digitalizálást és a karakterfelismerő programok alkalmazását. Ezért az ezen útmutató 12. pontjában meghatározott követelményeken kívül a következő követelményeket kell betartani:






  a) | A szövegnek könnyen olvashatónak kell lennie, és kizárólag az egyik oldalon szerepelhet (csak az előlapon, a hátlapon nem). |
| --- | --- | --- |

20.

A papíralapon előterjesztett keresetlevelet olyan formában kell benyújtani, amely lehetővé teszi a Törvényszék általi elektronikus feldolgozást, különösen a digitalizálást és a karakterfelismerő programok alkalmazását. Ezért az ezen útmutató 12. pontjában meghatározott követelményeken kívül a következő követelményeket kell betartani:

a)

A szövegnek könnyen olvashatónak kell lennie, és kizárólag az egyik oldalon szerepelhet (csak az előlapon, a hátlapon nem).

| b) | A dokumentumokat nem szabad összekötni, vagy állandó jelleggel – például ragasztóval vagy tűzőkapoccsal – összeerősíteni. |
| --- | --- |

b)

A dokumentumokat nem szabad összekötni, vagy állandó jelleggel – például ragasztóval vagy tűzőkapoccsal – összeerősíteni.

| 21. | A keresetlevél és a mellékletek oldalait ezenkívül a jobb felső sarokban folyamatos számozással kell ellátni, beleértve a mellékleteket és az esetleges elválasztó oldalakat is. |
| --- | --- |

21.

A keresetlevél és a mellékletek oldalait ezenkívül a jobb felső sarokban folyamatos számozással kell ellátni, beleértve a mellékleteket és az esetleges elválasztó oldalakat is.

| 22. | A papíralapú formában előterjesztett keresetlevelet az összes esetleges mellékletével együtt az eljárási szabályzat 45. cikke (2) bekezdésének második albekezdése értelmében – ugyanúgy, mint egyébként a többi eljárási iratot – öt másolati példánnyal a Törvényszék részére, továbbá annyi másolati példánnyal együtt kell benyújtani, ahány fél az eljárásban részt vesz (általában tehát hét másolati példánnyal). A másolatok első oldalára az ügyvédnek olyan, aláírásával vagy kézjegyével ellátott megjegyzést kell vezetnie, amely igazolja, hogy a másolat megfelel az eredetinek. |
| --- | --- |

22.

A papíralapú formában előterjesztett keresetlevelet az összes esetleges mellékletével együtt az eljárási szabályzat 45. cikke (2) bekezdésének második albekezdése értelmében – ugyanúgy, mint egyébként a többi eljárási iratot – öt másolati példánnyal a Törvényszék részére, továbbá annyi másolati példánnyal együtt kell benyújtani, ahány fél az eljárásban részt vesz (általában tehát hét másolati példánnyal). A másolatok első oldalára az ügyvédnek olyan, aláírásával vagy kézjegyével ellátott megjegyzést kell vezetnie, amely igazolja, hogy a másolat megfelel az eredetinek.

| 23. | A mellékletekkel kapcsolatban a felek a jogvita szempontjából jelentős dokumentumokat szigorúan válogassák meg, tekintettel azokra az anyagi és nyelvi korlátokra, amelyeket a Törvényszéknek és a feleknek figyelembe kell venniük. Visszaélés esetére lásd az eljárási szabályzat 108. cikkét. Különösen azokat az információkat nem kell benyújtani, amelyekhez maga a Törvényszék is hozzáfér (például az európai uniós bíróságoknak az eljárási iratokban hivatkozott ítélkezési gyakorlata). A következő formai követelményeket kell betartani:






  a) | A mellékleteket számozással kell ellátni, és meg kell jelölni azt a beadványt, amelyhez az adott melléklet tartozik (így például a keresetlevél esetében „A.1., A.2.” stb. melléklet; az ellenkérelem esetében „B.1., B.2.” stb. melléklet; a válasz esetében „C.1., C.2.” stb. melléklet; a viszonválasz esetében „D.1., D.2.” stb. melléklet), valamint háromnál több melléklet esetében azokat lehetőleg elválasztó oldalakkal kell benyújtani. |
| --- | --- | --- |

23.

A mellékletekkel kapcsolatban a felek a jogvita szempontjából jelentős dokumentumokat szigorúan válogassák meg, tekintettel azokra az anyagi és nyelvi korlátokra, amelyeket a Törvényszéknek és a feleknek figyelembe kell venniük. Visszaélés esetére lásd az eljárási szabályzat 108. cikkét. Különösen azokat az információkat nem kell benyújtani, amelyekhez maga a Törvényszék is hozzáfér (például az európai uniós bíróságoknak az eljárási iratokban hivatkozott ítélkezési gyakorlata). A következő formai követelményeket kell betartani:

a)

A mellékleteket számozással kell ellátni, és meg kell jelölni azt a beadványt, amelyhez az adott melléklet tartozik (így például a keresetlevél esetében „A.1., A.2.” stb. melléklet; az ellenkérelem esetében „B.1., B.2.” stb. melléklet; a válasz esetében „C.1., C.2.” stb. melléklet; a viszonválasz esetében „D.1., D.2.” stb. melléklet), valamint háromnál több melléklet esetében azokat lehetőleg elválasztó oldalakkal kell benyújtani.

| b) | A mellékleteknek könnyen olvashatóaknak kell lenniük; nem fogadható el az olyan melléklet, amelynek nyomtatási minősége nem megfelelő. |
| --- | --- |

b)

A mellékleteknek könnyen olvashatóaknak kell lenniük; nem fogadható el az olyan melléklet, amelynek nyomtatási minősége nem megfelelő.

| c) | A mellékleteket az eljárás nyelvén kell megszövegezni, vagy fordítást kell csatolni hozzájuk; főszabályként nem fogadhatók el azok a mellékletek, amelyek nem felelnek meg ezeknek az előírásoknak (lásd az Európai Unió Bírósága alapokmánya I. melléklete 7. cikkének (2) bekezdését, amely az Európai Unió Törvényszékének nyelvhasználati szabályaira vonatkozó rendelkezésekre utal). A hivatalvezetőnek szóló szolgálati utasítások 8. cikkének (5) bekezdése értelmében ettől a szabálytól csak kellően igazolt esetekben lehet eltérni. |
| --- | --- |

c)

A mellékleteket az eljárás nyelvén kell megszövegezni, vagy fordítást kell csatolni hozzájuk; főszabályként nem fogadhatók el azok a mellékletek, amelyek nem felelnek meg ezeknek az előírásoknak (lásd az Európai Unió Bírósága alapokmánya I. melléklete 7. cikkének (2) bekezdését, amely az Európai Unió Törvényszékének nyelvhasználati szabályaira vonatkozó rendelkezésekre utal). A hivatalvezetőnek szóló szolgálati utasítások 8. cikkének (5) bekezdése értelmében ettől a szabálytól csak kellően igazolt esetekben lehet eltérni.

| d) | A mellékleteket a mellékletek jegyzékével kell benyújtani, amely valamennyi mellékletre vonatkozóan feltünteti a melléklet számát (például A.1.), jellegének megjelölését (például „levél”, annak keltének, szerzőjének és címzettjének megjelölésével), a keresetlevél azon oldalának és azon pontjának megjelölését, ahol e melléklet említésre kerül (például „7. oldal, 17. pont”), a melléklet oldalszámát, valamint a folyamatos oldalszámozás szerinti azon oldal megjelölését, amelyiken a melléklet kezdődik; a mellékletek jegyzékére a www.curia.europa.eu honlapon hozzáférhető „Keresetlevél Minta” tartalmaz példát. |
| --- | --- |

d)

A mellékleteket a mellékletek jegyzékével kell benyújtani, amely valamennyi mellékletre vonatkozóan feltünteti a melléklet számát (például A.1.), jellegének megjelölését (például „levél”, annak keltének, szerzőjének és címzettjének megjelölésével), a keresetlevél azon oldalának és azon pontjának megjelölését, ahol e melléklet említésre kerül (például „7. oldal, 17. pont”), a melléklet oldalszámát, valamint a folyamatos oldalszámozás szerinti azon oldal megjelölését, amelyiken a melléklet kezdődik; a mellékletek jegyzékére a www.curia.europa.eu honlapon hozzáférhető „Keresetlevél Minta” tartalmaz példát.

| e) | Az e-Curia alkalmazáson keresztül benyújtott keresetlevél mellékleteinek a keresetlevelet tartalmazó fájltól elkülönülő egy vagy több fájlban kell szerepelniük. Főszabály szerint egyetlen fájl tartalmazhatja az összes mellékletet. Nem kötelező mellékletenként egy-egy fájlt létrehozni. |
| --- | --- |

e)

Az e-Curia alkalmazáson keresztül benyújtott keresetlevél mellékleteinek a keresetlevelet tartalmazó fájltól elkülönülő egy vagy több fájlban kell szerepelniük. Főszabály szerint egyetlen fájl tartalmazhatja az összes mellékletet. Nem kötelező mellékletenként egy-egy fájlt létrehozni.

| f) | Amennyiben az e-Curia alkalmazáson keresztül benyújtott keresetlevélhez csatolt, a keresetlevél szövegében említett mellékletek jellege nem teszi lehetővé, hogy azokat az e-Curia alkalmazáson keresztül nyújtsák be, e mellékletek külön, az eljárási szabályzat 45. cikke (2) bekezdésének első és második albekezdése szerinti papíralapú továbbítás útján is továbbíthatók, feltéve hogy azokat a mellékleteknek az e-Curia alkalmazáson keresztül benyújtott keresetlevélhez csatolt jegyzéke tartalmazza. A mellékletek jegyzékének meg kell jelölnie azokat a mellékleteket, amelyeket külön fognak benyújtani. E mellékleteknek az e-Curia alkalmazáson keresztül benyújtott keresetlevél beérkezését követően legkésőbb tíz napon belül be kell érkezniük a Hivatalhoz. |
| --- | --- |

f)

Amennyiben az e-Curia alkalmazáson keresztül benyújtott keresetlevélhez csatolt, a keresetlevél szövegében említett mellékletek jellege nem teszi lehetővé, hogy azokat az e-Curia alkalmazáson keresztül nyújtsák be, e mellékletek külön, az eljárási szabályzat 45. cikke (2) bekezdésének első és második albekezdése szerinti papíralapú továbbítás útján is továbbíthatók, feltéve hogy azokat a mellékleteknek az e-Curia alkalmazáson keresztül benyújtott keresetlevélhez csatolt jegyzéke tartalmazza. A mellékletek jegyzékének meg kell jelölnie azokat a mellékleteket, amelyeket külön fognak benyújtani. E mellékleteknek az e-Curia alkalmazáson keresztül benyújtott keresetlevél beérkezését követően legkésőbb tíz napon belül be kell érkezniük a Hivatalhoz.

3.   A keresetlevél hiánypótlása

| 24. | Bizonyos esetekben hiánypótlás elrendelésére kerül sor annak érdekében, hogy a feleknek lehetőségük legyen a keresetlevél alaki hiányosságainak megszüntetésére. A hivatalvezető minden esetben elrendeli a hiánypótlást, ha az eljárási szabályzat 50. cikkének (6) bekezdésében és a hivatalvezetőnek szóló szolgálati utasítások 8. cikkének (1) bekezdésében meghatározott adatok hiányoznak. Az ilyen hiánypótlás elmulasztása a kereset elfogadhatatlanság miatti elutasítását eredményezheti. |
| --- | --- |

24.

Bizonyos esetekben hiánypótlás elrendelésére kerül sor annak érdekében, hogy a feleknek lehetőségük legyen a keresetlevél alaki hiányosságainak megszüntetésére. A hivatalvezető minden esetben elrendeli a hiánypótlást, ha az eljárási szabályzat 50. cikkének (6) bekezdésében és a hivatalvezetőnek szóló szolgálati utasítások 8. cikkének (1) bekezdésében meghatározott adatok hiányoznak. Az ilyen hiánypótlás elmulasztása a kereset elfogadhatatlanság miatti elutasítását eredményezheti.

| 25. | A hivatalvezetőnek szóló szolgálati utasítások 8. cikkének (1) bekezdése értelmében hiánypótlás az ügy körülményeitől függően abban az esetben is elrendelhető, ha a keresetlevél nem felel meg e gyakorlati útmutatónak. |
| --- | --- |

25.

A hivatalvezetőnek szóló szolgálati utasítások 8. cikkének (1) bekezdése értelmében hiánypótlás az ügy körülményeitől függően abban az esetben is elrendelhető, ha a keresetlevél nem felel meg e gyakorlati útmutatónak.

| 26. | A hivatalvezető az eljárási szabályzat 50. cikkének (6) bekezdése alapján a hiánypótlásra határidőt állapít meg a felperes számára. |
| --- | --- |

26.

A hivatalvezető az eljárási szabályzat 50. cikkének (6) bekezdése alapján a hiánypótlásra határidőt állapít meg a felperes számára.

| 27. | A fenti 24. pont szerinti esetekben a keresetlevelet hiányos állapotában nem kézbesítik az alperesnek. Ha a hiánypótlásnak a megállapított határidőn belül eleget tesznek, az eljárás folytatódik. A hiánypótlás elmulasztása esetén a Törvényszék határoz a keresetlevél elfogadhatósága tárgyában. |
| --- | --- |

27.

A fenti 24. pont szerinti esetekben a keresetlevelet hiányos állapotában nem kézbesítik az alperesnek. Ha a hiánypótlásnak a megállapított határidőn belül eleget tesznek, az eljárás folytatódik. A hiánypótlás elmulasztása esetén a Törvényszék határoz a keresetlevél elfogadhatósága tárgyában.

| 28. | A fenti 25. pont szerinti esetekben a hivatalvezető határoz arról, hogy a keresetlevelet az alperesnek később kézbesítsék-e. A hiánypótlás elmulasztása vagy vitatása esetén a hivatalvezetőnek szóló szolgálati utasítások 8. cikkének (7) bekezdése alapján a hivatalvezető a döntés meghozatala érdekében az elnökhöz fordul. |
| --- | --- |

28.

A fenti 25. pont szerinti esetekben a hivatalvezető határoz arról, hogy a keresetlevelet az alperesnek később kézbesítsék-e. A hiánypótlás elmulasztása vagy vitatása esetén a hivatalvezetőnek szóló szolgálati utasítások 8. cikkének (7) bekezdése alapján a hivatalvezető a döntés meghozatala érdekében az elnökhöz fordul.

4.   Ideiglenes intézkedések

| 29. | A megtámadott jogi aktus végrehajtásának felfüggesztése és egyéb ideiglenes intézkedés iránti kérelmet az eljárási szabályzat 115. cikkében előírt feltételek betartásával kell benyújtani. |
| --- | --- |

29.

A megtámadott jogi aktus végrehajtásának felfüggesztése és egyéb ideiglenes intézkedés iránti kérelmet az eljárási szabályzat 115. cikkében előírt feltételek betartásával kell benyújtani.

B.   Ellenkérelem, valamint az írásbeli szakaszban benyújtandó más eljárási iratok

| 30. | Az e cím A. fejezetében foglalt, a keresetlevélre vonatkozó magyarázatok és javaslatok
  mutatis mutandis

  alkalmazandók a Törvényszékhez benyújtott más eljárási iratokra. |
| --- | --- |

30.

Az e cím A. fejezetében foglalt, a keresetlevélre vonatkozó magyarázatok és javaslatok
  mutatis mutandis

  alkalmazandók a Törvényszékhez benyújtott más eljárási iratokra.

| 31. | Az ellenkérelemben feltüntetendőket az eljárási szabályzat 53. cikkének (1) és (2) bekezdése tartalmazza. Az alperes intézmény által az alapokmány 19. cikkének első bekezdése alapján a meghatalmazottja(i), tanácsadója(i) és/vagy adott esetben ügyvéd részére adott meghatalmazás(oka)t legkésőbb az ellenkérelemmel együtt, viszont az esetleges mellékletektől elkülönítve kell benyújtani. |
| --- | --- |

31.

Az ellenkérelemben feltüntetendőket az eljárási szabályzat 53. cikkének (1) és (2) bekezdése tartalmazza. Az alperes intézmény által az alapokmány 19. cikkének első bekezdése alapján a meghatalmazottja(i), tanácsadója(i) és/vagy adott esetben ügyvéd részére adott meghatalmazás(oka)t legkésőbb az ellenkérelemmel együtt, viszont az esetleges mellékletektől elkülönítve kell benyújtani.

| 32. | Az ellenkérelem terjedelmét illetően lásd az F. fejezetben a 49. pontot. |
| --- | --- |

32.

Az ellenkérelem terjedelmét illetően lásd az F. fejezetben a 49. pontot.

| 33. | Az eljárási szabályzat 53. cikke (3) bekezdésének második albekezdése értelmében az intézmények az ellenkérelemhez rendszeresen csatolják az észrevételeikben idézett, de az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki nem hirdetett általános hatályú jogi aktusokat, megjelölve az elfogadásuk, a hatálybalépésük és adott esetben a hatályon kívül helyezésük időpontját. |
| --- | --- |

33.

Az eljárási szabályzat 53. cikke (3) bekezdésének második albekezdése értelmében az intézmények az ellenkérelemhez rendszeresen csatolják az észrevételeikben idézett, de az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki nem hirdetett általános hatályú jogi aktusokat, megjelölve az elfogadásuk, a hatálybalépésük és adott esetben a hatályon kívül helyezésük időpontját.

| 34. | Ezenkívül valamennyi eljárási irat első oldalán fel kell tüntetni a következőket:






  a) | az irat megnevezése (ellenkérelem, válasz, viszonválasz, beavatkozási kérelem, beavatkozási beadvány, elfogadhatatlansági kifogás, észrevételek, kérdésekre adott válasz stb.); |
| --- | --- | --- |

34.

Ezenkívül valamennyi eljárási irat első oldalán fel kell tüntetni a következőket:

a)

az irat megnevezése (ellenkérelem, válasz, viszonválasz, beavatkozási kérelem, beavatkozási beadvány, elfogadhatatlansági kifogás, észrevételek, kérdésekre adott válasz stb.);

| b) | az ügy száma (F-.../...), amennyiben azt a Hivatal már közölte. |
| --- | --- |

b)

az ügy száma (F-.../...), amennyiben azt a Hivatal már közölte.

| 35. | A jelen cím A. fejezetében említett azon szabályok, amelyek azokra az esetekre vonatkoznak, amikor a keresetlevél hiánypótlására történő felhívásnak van vagy lehet helye, mutatis mutandis alkalmazandók az ellenkérelemre, valamint a más eljárási iratokra. |
| --- | --- |

35.

A jelen cím A. fejezetében említett azon szabályok, amelyek azokra az esetekre vonatkoznak, amikor a keresetlevél hiánypótlására történő felhívásnak van vagy lehet helye, mutatis mutandis alkalmazandók az ellenkérelemre, valamint a más eljárási iratokra.

C.   A papíralapú eredeti példány, ezt megelőzően pedig a fax elküldése

| 36. | Minden eljárási irat eredeti példányát, tágabb értelemben pedig a Törvényszékhez címzett minden levelezést, ideértve a határidők meghosszabbítása iránti kérelmeket is, amelyeket nem az e-Curia alkalmazáson keresztül továbbítanak a Törvényszékhez, papíralapú formában kell benyújtani a Hivatalhoz.
  A dokumentum másolatát az eljárási határidők betartása érdekében ugyanezen irat eredeti példányának benyújtása előtt faxon (a +352 4303-4453-as faxszámon) is el lehet küldeni a Törvényszék Hivatalának (az eljárási szabályzat 45. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdésében biztosított lehetőség).
  Ez esetben a faxon elküldött dokumentumok könnyebb azonosítása érdekében az eredeti példány első oldalán fel kell tüntetni, hogy „faxon előzetesen elküldve ...-án/-én/-jén”. |
| --- | --- |

36.

Minden eljárási irat eredeti példányát, tágabb értelemben pedig a Törvényszékhez címzett minden levelezést, ideértve a határidők meghosszabbítása iránti kérelmeket is, amelyeket nem az e-Curia alkalmazáson keresztül továbbítanak a Törvényszékhez, papíralapú formában kell benyújtani a Hivatalhoz.

A dokumentum másolatát az eljárási határidők betartása érdekében ugyanezen irat eredeti példányának benyújtása előtt faxon (a +352 4303-4453-as faxszámon) is el lehet küldeni a Törvényszék Hivatalának (az eljárási szabályzat 45. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdésében biztosított lehetőség).

Ez esetben a faxon elküldött dokumentumok könnyebb azonosítása érdekében az eredeti példány első oldalán fel kell tüntetni, hogy „faxon előzetesen elküldve ...-án/-én/-jén”.

| 37. | Ha az eljárási irat mellékleteket tartalmaz, az eljárási szabályzat 45. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése értelmében elegendő, ha a Törvényszékhez faxon elküldött példány csak magát az iratot és a mellékletek jegyzékét tartalmazza. |
| --- | --- |

37.

Ha az eljárási irat mellékleteket tartalmaz, az eljárási szabályzat 45. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése értelmében elegendő, ha a Törvényszékhez faxon elküldött példány csak magát az iratot és a mellékletek jegyzékét tartalmazza.

| 38. | Az eljárási határidők betartása szempontjából a beadvány vagy az eljárási irat faxon történő benyújtását csak abban az esetben veszik figyelembe, ha az aláírt eredeti példány az ilyen benyújtást követően, az eljárási szabályzat 45. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdésében említett tíznapos határidőn belül beérkezik a Hivatalba. Emlékeztetni kell arra, hogy az eljárási szabályzat 38. cikke szerinti, a távolságra tekintettel járó tíznapos átalány-határidő nem alkalmazható erre a határidőre. |
| --- | --- |

38.

Az eljárási határidők betartása szempontjából a beadvány vagy az eljárási irat faxon történő benyújtását csak abban az esetben veszik figyelembe, ha az aláírt eredeti példány az ilyen benyújtást követően, az eljárási szabályzat 45. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdésében említett tíznapos határidőn belül beérkezik a Hivatalba. Emlékeztetni kell arra, hogy az eljárási szabályzat 38. cikke szerinti, a távolságra tekintettel járó tíznapos átalány-határidő nem alkalmazható erre a határidőre.

| 39. | Az eljárási irat aláírt eredeti példányát a faxon történő elküldést követően haladéktalanul be kell nyújtani anélkül, hogy azon bármely javítást vagy módosítást tennének. Az aláírt eredeti példány és a korábban benyújtott másolat közötti eltérés esetén az eljárási határidők betartása szempontjából csak az aláírt eredeti példány benyújtásának napját veszik figyelembe. |
| --- | --- |

39.

Az eljárási irat aláírt eredeti példányát a faxon történő elküldést követően haladéktalanul be kell nyújtani anélkül, hogy azon bármely javítást vagy módosítást tennének. Az aláírt eredeti példány és a korábban benyújtott másolat közötti eltérés esetén az eljárási határidők betartása szempontjából csak az aláírt eredeti példány benyújtásának napját veszik figyelembe.

D.   Bizalmas kezelés iránti kérelem

| 40. | Az eljárási szabályzat 47. cikke (2) és (3) bekezdésének sérelme nélkül a Törvényszék kizárólag azokat a dokumentumokat veszi figyelembe, amelyeket a felek képviselői megismerhettek, és azokról nyilatkozhattak (az eljárási szabályzat 47. cikkének (1) bekezdése). |
| --- | --- |

40.

Az eljárási szabályzat 47. cikke (2) és (3) bekezdésének sérelme nélkül a Törvényszék kizárólag azokat a dokumentumokat veszi figyelembe, amelyeket a felek képviselői megismerhettek, és azokról nyilatkozhattak (az eljárási szabályzat 47. cikkének (1) bekezdése).

| 41. | Ugyanakkor a fél kérheti, hogy az iratanyag egyes titkos vagy bizalmas szövegrészeit:






  — | ne tegyék hozzáférhetővé az egyesített ügyben részt vevő fél számára (az eljárási szabályzat 44. cikkének (3) bekezdése); |
| --- | --- | --- |

41.

Ugyanakkor a fél kérheti, hogy az iratanyag egyes titkos vagy bizalmas szövegrészeit:

—

ne tegyék hozzáférhetővé az egyesített ügyben részt vevő fél számára (az eljárási szabályzat 44. cikkének (3) bekezdése);

| — | ne közöljék a beavatkozóval (az eljárási szabályzat 87. cikkének (3) bekezdése). |
| --- | --- |

—

ne közöljék a beavatkozóval (az eljárási szabályzat 87. cikkének (3) bekezdése).

| 42. | Az eljárási szabályzat 44. cikkének (3) bekezdése vagy 87. cikkének (1) bekezdése szerinti bizalmas kezelés iránti kérelmet külön iratban kell benyújtani. |
| --- | --- |

42.

Az eljárási szabályzat 44. cikkének (3) bekezdése vagy 87. cikkének (1) bekezdése szerinti bizalmas kezelés iránti kérelmet külön iratban kell benyújtani.

| 43. | Az ilyen kérelemnek pontosnak kell lennie, a bizalmas kezelésnek pedig szigorúan a szükséges mértékre kell korlátozódnia. A kérelem semmi esetre sem terjedhet ki valamely eljárási irat egészére, és csak kivételes esetben terjedhet ki valamely melléklet egészére. |
| --- | --- |

43.

Az ilyen kérelemnek pontosnak kell lennie, a bizalmas kezelésnek pedig szigorúan a szükséges mértékre kell korlátozódnia. A kérelem semmi esetre sem terjedhet ki valamely eljárási irat egészére, és csak kivételes esetben terjedhet ki valamely melléklet egészére.

| 44. | A bizalmas kezelés iránti kérelemben pontosan meg kell jelölni az érintett elemeket vagy szövegrészeket, és röviden indokolni kell az egyes elemek vagy szövegrészek bizalmas vagy titkos jellegét. |
| --- | --- |

44.

A bizalmas kezelés iránti kérelemben pontosan meg kell jelölni az érintett elemeket vagy szövegrészeket, és röviden indokolni kell az egyes elemek vagy szövegrészek bizalmas vagy titkos jellegét.

| 45. | A kérelemhez csatolni kell a szóban forgó beadvány vagy eljárási irat nem bizalmas változatát, amelyből törölték a kérelemmel érintett elemeket vagy szövegrészeket. Ha a kérelem valamely eljárási iratnak csak a mellékletére vonatkozik, a bizalmas kezelés iránti kérelemhez az egész iratot mellékelni kell. Az e-Curia alkalmazáson keresztül történő benyújtás esetén a bizalmas kezelés iránti kérelem tárgyát képező mellékletet külön fájlban kell elküldeni. |
| --- | --- |

45.

A kérelemhez csatolni kell a szóban forgó beadvány vagy eljárási irat nem bizalmas változatát, amelyből törölték a kérelemmel érintett elemeket vagy szövegrészeket. Ha a kérelem valamely eljárási iratnak csak a mellékletére vonatkozik, a bizalmas kezelés iránti kérelemhez az egész iratot mellékelni kell. Az e-Curia alkalmazáson keresztül történő benyújtás esetén a bizalmas kezelés iránti kérelem tárgyát képező mellékletet külön fájlban kell elküldeni.

E.   A költségmentesség iránti kérelmek

| 46. | Az eljárási szabályzat 110. és azt követő cikkei értelmében az igazságszolgáltatáshoz való hatékony hozzáférés céljából költségmentesség biztosítható. Az eljárási szabályzat 111. cikke (1) bekezdésének második albekezdése értelmében az ilyen kérelem benyújtásánál nem kötelező az ügyvédi képviselet. |
| --- | --- |

46.

Az eljárási szabályzat 110. és azt követő cikkei értelmében az igazságszolgáltatáshoz való hatékony hozzáférés céljából költségmentesség biztosítható. Az eljárási szabályzat 111. cikke (1) bekezdésének második albekezdése értelmében az ilyen kérelem benyújtásánál nem kötelező az ügyvédi képviselet.

| 47. | A költségmentesség iránti kérelem benyújtásához a jelen gyakorlati útmutató mellékletét képező minta használata kötelező. A mintától eltérő formában benyújtott költségmentesség iránti kérelemre a hivatalvezető olyan választ fog küldeni, amely emlékeztet a válaszhoz csatolt minta használatának kötelező jellegére. A minta letölthető a www.curia.europa.eu honlapról. |
| --- | --- |

47.

A költségmentesség iránti kérelem benyújtásához a jelen gyakorlati útmutató mellékletét képező minta használata kötelező. A mintától eltérő formában benyújtott költségmentesség iránti kérelemre a hivatalvezető olyan választ fog küldeni, amely emlékeztet a válaszhoz csatolt minta használatának kötelező jellegére. A minta letölthető a www.curia.europa.eu honlapról.

| 48. | A költségmentesség iránti, igazoló iratokkal ellátott kérelmet a kérelmezőnek vagy az ügyvédjének alá kell írnia. Ugyanakkor, ha a kérelmező ügyvédje a kérelmet az e-Curia alkalmazáson keresztül terjeszti elő, az ügyvéd aláírása nem szükséges. A költségmentesség iránti kérelem e-Curia alkalmazáson keresztül történő benyújtására csak az az ügyvéd jogosult, aki a költségmentességet kérő felet képviseli. |
| --- | --- |

48.

A költségmentesség iránti, igazoló iratokkal ellátott kérelmet a kérelmezőnek vagy az ügyvédjének alá kell írnia. Ugyanakkor, ha a kérelmező ügyvédje a kérelmet az e-Curia alkalmazáson keresztül terjeszti elő, az ügyvéd aláírása nem szükséges. A költségmentesség iránti kérelem e-Curia alkalmazáson keresztül történő benyújtására csak az az ügyvéd jogosult, aki a költségmentességet kérő felet képviseli.

F.   Az eljárási iratok terjedelme

| 49. | A Törvényszékhez benyújtott eljárási iratok terjedelme az eljárási szabályzat 46. cikke értelmében főszabály szerint nem haladja meg a következőket:






  a) | keresetlevél és ellenkérelem esetén az 30 oldalt, |
| --- | --- | --- |

49.

A Törvényszékhez benyújtott eljárási iratok terjedelme az eljárási szabályzat 46. cikke értelmében főszabály szerint nem haladja meg a következőket:

a)

keresetlevél és ellenkérelem esetén az 30 oldalt,

| b) | a többi eljárási irat esetén a 15 oldalt. |
| --- | --- |

b)

a többi eljárási irat esetén a 15 oldalt.

A maximális oldalszámot akként kell érteni, hogy az a következők használatán alapul: A4-es papírformátum, „Times New Romannal” egyenértékű betűtípussal 12-es betűméret, másfeles sorköz és legalább 2,5 centiméteres margók. A maximális oldalszám be nem tartása csak az ügy olyan különleges körülményeire tekintettel engedhető meg, amelyek különösen az ügy jogi vagy ténybeli összetettségére vonatkoznak. A maximális oldalszám be nem tartásakor adott esetben az eljárási szabályzat 50. cikkének (6) bekezdése, 53. cikkének (4) bekezdése, 55. cikkének (3) bekezdése, 86. cikkének (6) bekezdése, 124. cikke (5) bekezdésének második albekezdése, 125. cikke (3) bekezdésének negyedik albekezdése, 127. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdése, illetve 130. cikkének (7) bekezdése szerinti szankciókat kell alkalmazni.

IV.   A SZÓBELI SZAKASZ

A.   Helyszín

| 50. | A nyilvános tárgyalásra történő idézésben mindig feltüntetésre kerül a tárgyalás időpontja, órája és helye, valamint az a tárgyalóterem, ahol a tárgyalást tartják. Ha az egyik fél szerint különleges okok miatt a tárgyalás egész időtartamára vagy bizonyos igények miatt elengedhetetlen a tolmácsok jelenléte (például, ha a Törvényszék olyan fél személyes megjelenését rendelte el, aki nem tud az eljárás nyelvén), erre irányuló, indokolással ellátott kérelmet kell a tárgyalásra történő idézés kézhezvételekor a Törvényszékhez benyújtani annak érdekében, hogy a tolmácsok jelenlétét meg lehessen szervezni. |
| --- | --- |

50.

A nyilvános tárgyalásra történő idézésben mindig feltüntetésre kerül a tárgyalás időpontja, órája és helye, valamint az a tárgyalóterem, ahol a tárgyalást tartják. Ha az egyik fél szerint különleges okok miatt a tárgyalás egész időtartamára vagy bizonyos igények miatt elengedhetetlen a tolmácsok jelenléte (például, ha a Törvényszék olyan fél személyes megjelenését rendelte el, aki nem tud az eljárás nyelvén), erre irányuló, indokolással ellátott kérelmet kell a tárgyalásra történő idézés kézhezvételekor a Törvényszékhez benyújtani annak érdekében, hogy a tolmácsok jelenlétét meg lehessen szervezni.

| 51. | A Bíróság épületeinek és a rendelkezésre álló parkolóknak az alaprajza megtekinthető a www.curia.europa.eu honlapon. |
| --- | --- |

51.

A Bíróság épületeinek és a rendelkezésre álló parkolóknak az alaprajza megtekinthető a www.curia.europa.eu honlapon.

| 52. | Biztonsági okokból a Bíróság épületének bejáratát őrzik. A felek és jogi képviselőik kötelesek bemutatni személyi igazolványukat, útlevelüket, szakmai igazolványukat vagy bármely, személyazonosságuk igazolására alkalmas, fényképpel ellátott egyéb okiratot. Ajánlott tehát idejében érkezni. |
| --- | --- |

52.

Biztonsági okokból a Bíróság épületének bejáratát őrzik. A felek és jogi képviselőik kötelesek bemutatni személyi igazolványukat, útlevelüket, szakmai igazolványukat vagy bármely, személyazonosságuk igazolására alkalmas, fényképpel ellátott egyéb okiratot. Ajánlott tehát idejében érkezni.

B.   Felkészülés a tárgyalásra

| 53. | A felek jogi képviselőinek tárgyalásra történő idézését a Hivatal végzi a tárgyalás előtt néhány héttel. A tárgyalás elhalasztása iránti kérelmeknek csak rendkívüli körülmények esetén lehet helyt adni. Az ilyen kérelmeket a fél valamennyi képviselője vonatkozásában kellően indokolni kell, mellékelve hozzájuk a megfelelő igazoló iratokat, és azokat a lehető legrövidebb időn belül meg kell küldeni a Törvényszékhez. |
| --- | --- |

53.

A felek jogi képviselőinek tárgyalásra történő idézését a Hivatal végzi a tárgyalás előtt néhány héttel. A tárgyalás elhalasztása iránti kérelmeknek csak rendkívüli körülmények esetén lehet helyt adni. Az ilyen kérelmeket a fél valamennyi képviselője vonatkozásában kellően indokolni kell, mellékelve hozzájuk a megfelelő igazoló iratokat, és azokat a lehető legrövidebb időn belül meg kell küldeni a Törvényszékhez.

| 54. | A felek kellő idővel a tárgyalást megelőzően megkapják az előadó bíró által összeállított tárgyalásra készített előkészítő jelentést. Ez a jelentés általában ismerteti a jogvita tárgyát, a felek kérelmeit, azokat a kérdéseket, amelyekre a feleknek szóbeli előadásaik során szorítkozniuk kell, a részletezendő tény- és jogkérdéseket stb., valamint a felek jogi képviselői bevezető szóbeli előadásainak időtartamát; a Törvényszék jelezheti annak vizsgálatára irányuló szándékát is, hogy van-e lehetőség a tárgyaláson a jogvita egyezség útján történő rendezésére. |
| --- | --- |

54.

A felek kellő idővel a tárgyalást megelőzően megkapják az előadó bíró által összeállított tárgyalásra készített előkészítő jelentést. Ez a jelentés általában ismerteti a jogvita tárgyát, a felek kérelmeit, azokat a kérdéseket, amelyekre a feleknek szóbeli előadásaik során szorítkozniuk kell, a részletezendő tény- és jogkérdéseket stb., valamint a felek jogi képviselői bevezető szóbeli előadásainak időtartamát; a Törvényszék jelezheti annak vizsgálatára irányuló szándékát is, hogy van-e lehetőség a tárgyaláson a jogvita egyezség útján történő rendezésére.

| 55. | Ha a fél jogi képviselője nem kíván a tárgyaláson megjelenni, arról a lehető legrövidebb időn belül értesítse a Törvényszéket. Ebben az esetben a tárgyalásra távollétében kerül sor. Ugyanez a helyzet, ha a Törvényszéknek úgy kell a fél távolmaradását megállapítani, hogy arról megfelelően értesítették volna. |
| --- | --- |

55.

Ha a fél jogi képviselője nem kíván a tárgyaláson megjelenni, arról a lehető legrövidebb időn belül értesítse a Törvényszéket. Ebben az esetben a tárgyalásra távollétében kerül sor. Ugyanez a helyzet, ha a Törvényszéknek úgy kell a fél távolmaradását megállapítani, hogy arról megfelelően értesítették volna.

| 56. | Ha a fél jogi képviselője ügyfele által eredetileg meg nem hatalmazott, ám bíróság előtt eljárni jogosult személy útján kívánja képviseltetni magát a tárgyaláson, arról a lehető legrövidebb időn belül értesítenie kell a Törvényszéket, és gondoskodnia kell arról, hogy a tárgyalás előtt benyújtásra kerüljön az e személynek szóló, az ügyfél által aláírt írásbeli meghatalmazás, valamint adott esetben a jogi képviselőt helyettesítő ügyvéd vagy tanácsadó kamarai tagságának igazolása. |
| --- | --- |

56.

Ha a fél jogi képviselője ügyfele által eredetileg meg nem hatalmazott, ám bíróság előtt eljárni jogosult személy útján kívánja képviseltetni magát a tárgyaláson, arról a lehető legrövidebb időn belül értesítenie kell a Törvényszéket, és gondoskodnia kell arról, hogy a tárgyalás előtt benyújtásra kerüljön az e személynek szóló, az ügyfél által aláírt írásbeli meghatalmazás, valamint adott esetben a jogi képviselőt helyettesítő ügyvéd vagy tanácsadó kamarai tagságának igazolása.

C.   A tárgyalás menete

| 57. | A jogi képviselőknek valamennyi tárgyaláson talárban kell megjelenniük. A Törvényszék szükség esetére rendelkezik néhány tartalék talárral; e tekintetben a hivatalsegédhez kell fordulni. |
| --- | --- |

57.

A jogi képviselőknek valamennyi tárgyaláson talárban kell megjelenniük. A Törvényszék szükség esetére rendelkezik néhány tartalék talárral; e tekintetben a hivatalsegédhez kell fordulni.

| 58. | A tárgyalás megkezdése előtt néhány perccel a hivatalsegéd a felek jogi képviselőit a tárgyalóterem végében lévő helyiségbe vezeti, ahol az ítélkező testület tagjai a tárgyalás menetének kialakítása érdekében fogadják őket. |
| --- | --- |

58.

A tárgyalás megkezdése előtt néhány perccel a hivatalsegéd a felek jogi képviselőit a tárgyalóterem végében lévő helyiségbe vezeti, ahol az ítélkező testület tagjai a tárgyalás menetének kialakítása érdekében fogadják őket.

| 59. | Amikor a Törvényszék tagjai belépnek a tárgyalóterembe, fel kell állni. A tárgyalás ezt követően, az ügyek hivatalvezető általi szólításával veszi kezdetét. |
| --- | --- |

59.

Amikor a Törvényszék tagjai belépnek a tárgyalóterembe, fel kell állni. A tárgyalás ezt követően, az ügyek hivatalvezető általi szólításával veszi kezdetét.

| 60. | Mivel a bírák ismerik az írásbeli észrevételeket, felhívjuk a felek képviselőit, hogy ne ismételjék meg szóbeli előadásaikban az eljárási iratok tartalmát, hanem a tárgyalásra készített előkészítő jelentésben hivatkozott kérdésekre szorítkozzanak, és a bírák kérdéseire válaszoljanak. Ugyanez vonatkozik adott esetben magukra a felekre is, ha a Törvényszék megadta nekik a szót. Mivel a tárgyalás célja az ügy elbírálásához szükséges tény- és jogkérdések tisztázása, a tárgyalás lefolytatásának a bírák, a felek és képviselőik közötti párbeszéd kialakítását kell szolgálnia. |
| --- | --- |

60.

Mivel a bírák ismerik az írásbeli észrevételeket, felhívjuk a felek képviselőit, hogy ne ismételjék meg szóbeli előadásaikban az eljárási iratok tartalmát, hanem a tárgyalásra készített előkészítő jelentésben hivatkozott kérdésekre szorítkozzanak, és a bírák kérdéseire válaszoljanak. Ugyanez vonatkozik adott esetben magukra a felekre is, ha a Törvényszék megadta nekik a szót. Mivel a tárgyalás célja az ügy elbírálásához szükséges tény- és jogkérdések tisztázása, a tárgyalás lefolytatásának a bírák, a felek és képviselőik közötti párbeszéd kialakítását kell szolgálnia.

| 61. | Mindenesetre a felek képviselői bevezető szóbeli előadást tarthatnak, amelynek időtartamára vonatkozóan a tárgyalásra készített előkészítő jelentés ad iránymutatást (általában 20 perc). Ebbe nem tartozik bele a bírák kérdéseire történő válaszadás vagy az ellenérdekű fél szóbeli előadására való reagálás időtartama. |
| --- | --- |

61.

Mindenesetre a felek képviselői bevezető szóbeli előadást tarthatnak, amelynek időtartamára vonatkozóan a tárgyalásra készített előkészítő jelentés ad iránymutatást (általában 20 perc). Ebbe nem tartozik bele a bírák kérdéseire történő válaszadás vagy az ellenérdekű fél szóbeli előadására való reagálás időtartama.

| 62. | Mivel a tárgyalótermek automatikus hangosító rendszerrel vannak felszerelve, a felszólalóknak meg kell nyomni a mikrofon gombját, mielőtt beszélni kezdenek. Amennyiben a jogi képviselő valamely bíróság ítéletéből idéz, meg kell jelölnie a felek nevét és az ügy könnyű azonosítását lehetővé tevő adatokat. |
| --- | --- |

62.

Mivel a tárgyalótermek automatikus hangosító rendszerrel vannak felszerelve, a felszólalóknak meg kell nyomni a mikrofon gombját, mielőtt beszélni kezdenek. Amennyiben a jogi képviselő valamely bíróság ítéletéből idéz, meg kell jelölnie a felek nevét és az ügy könnyű azonosítását lehetővé tevő adatokat.

| 63. | Emlékeztetünk arra, hogy a dokumentumokat a Törvényszékhez az írásbeli szakasz során kell benyújtani. Csak rendkívüli körülmények esetén fogadhatja el a Törvényszék a tárgyaláson benyújtott dokumentumokat. Ugyanez a szabály vonatkozik a bizonyítékok tárgyaláson való felajánlására is. Adott esetben hasznos lehet kellő számú példányt előkészíteni. |
| --- | --- |

63.

Emlékeztetünk arra, hogy a dokumentumokat a Törvényszékhez az írásbeli szakasz során kell benyújtani. Csak rendkívüli körülmények esetén fogadhatja el a Törvényszék a tárgyaláson benyújtott dokumentumokat. Ugyanez a szabály vonatkozik a bizonyítékok tárgyaláson való felajánlására is. Adott esetben hasznos lehet kellő számú példányt előkészíteni.

D.   A szinkrontolmácsolás sajátosságai

| 64. | Emlékeztetni kell arra, hogy ha az ügyben szinkrontolmácsolásra van szükség, inkább ajánlott jegyzetek alapján, szabadon beszélni, mint felolvasni egy szöveget. A hosszú és bonyolult mondatok helyett tanácsosabb több, rövid mondatot használni. |
| --- | --- |

64.

Emlékeztetni kell arra, hogy ha az ügyben szinkrontolmácsolásra van szükség, inkább ajánlott jegyzetek alapján, szabadon beszélni, mint felolvasni egy szöveget. A hosszú és bonyolult mondatok helyett tanácsosabb több, rövid mondatot használni.

| 65. | Előre megírt szóbeli előadás esetén ugyanakkor ajánlatos a szöveg megírásakor figyelembe venni, hogy az szóban hangzik majd el, ezért törekedni kell arra, hogy az a lehető legjobban hasonlítson egy szóbeli eladáshoz. |
| --- | --- |

65.

Előre megírt szóbeli előadás esetén ugyanakkor ajánlatos a szöveg megírásakor figyelembe venni, hogy az szóban hangzik majd el, ezért törekedni kell arra, hogy az a lehető legjobban hasonlítson egy szóbeli eladáshoz.

| 66. | A tolmácsolás megkönnyítése érdekében a felek jogi képviselői előzetesen küldjék meg a tolmácsszolgálatnak szóbeli előadásaik esetlegesen előre megírt szövegét vagy bármilyen írásbeli segédanyagát, továbbá jegyzeteiket vagy bármilyen más írásbeli segédanyagot annak érdekében, hogy a tolmácsok azt az ügy előzetes tanulmányozása során felhasználhassák (Direction de l'interprétation, fax: + 352-4303-3697, e-mail: interpret@curia.europa.eu). Ezt a szöveget természetesen sem a többi félnek, sem az ítélkező testület tagjainak nem továbbítják. |
| --- | --- |

66.

A tolmácsolás megkönnyítése érdekében a felek jogi képviselői előzetesen küldjék meg a tolmácsszolgálatnak szóbeli előadásaik esetlegesen előre megírt szövegét vagy bármilyen írásbeli segédanyagát, továbbá jegyzeteiket vagy bármilyen más írásbeli segédanyagot annak érdekében, hogy a tolmácsok azt az ügy előzetes tanulmányozása során felhasználhassák (Direction de l'interprétation, fax: + 352-4303-3697, e-mail: interpret@curia.europa.eu). Ezt a szöveget természetesen sem a többi félnek, sem az ítélkező testület tagjainak nem továbbítják.

E.   A jogvita egyezség útján történő rendezése érdekében a tárgyalás felfüggesztése

| 67. | A felek képviselőinek kérelmére vagy saját kezdeményezésére a Törvényszék rövid időre felfüggesztheti a tárgyalást, amennyiben a felek képviselői adott esetben az előadó bíró jelenlétében ügyfeleikkel vagy az ellenérdekű fél képviselőjével az egyezség útján történő rendezésre tett valamely javaslatról kívánnak egyeztetni. Zárt ajtók mögötti egyeztetés céljára a Törvényszék külön termet tud biztosítani. Az ilyen irányú kérelmekkel a hivatalvezetőhöz vagy a hivatalsegédhez kell fordulni. |
| --- | --- |

67.

A felek képviselőinek kérelmére vagy saját kezdeményezésére a Törvényszék rövid időre felfüggesztheti a tárgyalást, amennyiben a felek képviselői adott esetben az előadó bíró jelenlétében ügyfeleikkel vagy az ellenérdekű fél képviselőjével az egyezség útján történő rendezésre tett valamely javaslatról kívánnak egyeztetni. Zárt ajtók mögötti egyeztetés céljára a Törvényszék külön termet tud biztosítani. Az ilyen irányú kérelmekkel a hivatalvezetőhöz vagy a hivatalsegédhez kell fordulni.

F.   A tárgyalás berekesztése

| 68. | Az ítélkező testület elnöke rekeszti be a tárgyalást. A felek később megkapják a tárgyalásról készített rövid jegyzőkönyvet. Szintén később írásban értesítik őket az eljárás további menetéről, különösen az ítélethirdetés időpontjáról. |
| --- | --- |

68.

Az ítélkező testület elnöke rekeszti be a tárgyalást. A felek később megkapják a tárgyalásról készített rövid jegyzőkönyvet. Szintén később írásban értesítik őket az eljárás további menetéről, különösen az ítélethirdetés időpontjáról.

V.   EZEN ÚTMUTATÓ HATÁLYBALÉPÉSE

| 69. | E gyakorlati útmutatót az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni, és az a kihirdetését követő harmadik hónap első napján lép hatályba. Ugyanakkor az eljárási iratok terjedelmére vonatkozó és az eljárási szabályzat 46. cikke szerinti határozatot képező 49. pont csak azokra az eljárási iratokra alkalmazandó, amelyeknek a benyújtási határideje a jelen gyakorlati útmutató hatálybalépésének időpontjában még nem vette kezdetét. Azokra az eljárási iratokra, amelyeknek a benyújtási határideje már kezdetét vette, továbbra is a feleknek szóló 2012. július 11-i gyakorlati útmutatóban foglalt iránymutatások vonatkoznak. |
| --- | --- |

69.

E gyakorlati útmutatót az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni, és az a kihirdetését követő harmadik hónap első napján lép hatályba. Ugyanakkor az eljárási iratok terjedelmére vonatkozó és az eljárási szabályzat 46. cikke szerinti határozatot képező 49. pont csak azokra az eljárási iratokra alkalmazandó, amelyeknek a benyújtási határideje a jelen gyakorlati útmutató hatálybalépésének időpontjában még nem vette kezdetét. Azokra az eljárási iratokra, amelyeknek a benyújtási határideje már kezdetét vette, továbbra is a feleknek szóló 2012. július 11-i gyakorlati útmutatóban foglalt iránymutatások vonatkoznak.

| 70. | E gyakorlati útmutató hatályon kívül helyezi és felváltja a feleknek szóló 2012. július 11-i gyakorlati útmutatót (HL L 260., 6. o.). |
| --- | --- |

70.

E gyakorlati útmutató hatályon kívül helyezi és felváltja a feleknek szóló 2012. július 11-i gyakorlati útmutatót (HL L 260., 6. o.).

| 71. | A Törvényszék hivatalvezetője továbbá a felek eljárásának elősegítése érdekében különböző „Ellenőrző listá”-kat és „Mintá”-kat bocsát a felek rendelkezésére, amelyek hozzáférhetők a www.curia.europa.eu honlapon. |
| --- | --- |

71.

A Törvényszék hivatalvezetője továbbá a felek eljárásának elősegítése érdekében különböző „Ellenőrző listá”-kat és „Mintá”-kat bocsát a felek rendelkezésére, amelyek hozzáférhetők a www.curia.europa.eu honlapon.

Kelt Luxembourgban, 2012. július 11-én.

W. HAKENBERG

hivatalvezető

S. VAN RAEPENBUSCH

elnök

---

MELLÉKLET

A KÖLTSÉGMENTESSÉGET KÉRELMEZŐKNEK SZÓLÓ ÚTMUTATÓ ÉS A KÖLTSÉGMENTESSÉG IRÁNTI KÉRELEM MINTÁJA

AZ EURÓPAI UNIÓ

KÖZSZOLGÁLATI TÖRVÉNYSZÉKE

Image

KÖLTSÉGMENTESSÉG IRÁNTI KÉRELEM

A KÉRELMEZŐKNEK SZÓLÓ ÚTMUTATÓ ÉS A KÖLTSÉGMENTESSÉG IRÁNTI KÉRELEM MINTÁJA

I.   KÖLTSÉGMENTESSÉGET KÉRELMEZŐKNEK SZÓLÓ ÚTMUTATÓ (1)

A.   Jogi háttér

1.   A Törvényszék hatásköre

A Törvényszék előtti keresetek elfogadhatósága

Felhívjuk a költségmentességet kérelmező személy figyelmét az alábbi rendelkezésekre:

| — | a Törvényszék hatáskörére vonatkozóan az EUMSZ 270. cikk, amely az Euratom-szerződés 106a. cikke értelmében az Euratom-szerződésre is alkalmazandó, valamint az Európai Unió Bírósága alapokmánya I. mellékletének 1. cikke; |
| --- | --- |

—

a Törvényszék hatáskörére vonatkozóan az EUMSZ 270. cikk, amely az Euratom-szerződés 106a. cikke értelmében az Euratom-szerződésre is alkalmazandó, valamint az Európai Unió Bírósága alapokmánya I. mellékletének 1. cikke;

| — | a személyzeti szabályzat 90. és 91. cikke, amelyek a Törvényszék előtti keresetek elfogadhatóságával kapcsolatban állapítanak meg bizonyos feltételeket. |
| --- | --- |

—

a személyzeti szabályzat 90. és 91. cikke, amelyek a Törvényszék előtti keresetek elfogadhatóságával kapcsolatban állapítanak meg bizonyos feltételeket.

2.   A költségmentesség jogi háttere

A költségmentességre vonatkozó rendelkezéseket az eljárási szabályzat tartalmazza.

Ezekből a rendelkezésekből főként az alábbiak következnek:

a.   A költségmentesség biztosításának feltételei

| — | Az a természetes személy, aki gazdasági helyzeténél fogva teljes egészében vagy részben képtelen a jogsegély és a Törvényszék előtti képviselet költségeinek viselésére, költségmentességben részesülhet (az eljárási szabályzat 110. cikke (1) bekezdésének első albekezdése). |
| --- | --- |

—

Az a természetes személy, aki gazdasági helyzeténél fogva teljes egészében vagy részben képtelen a jogsegély és a Törvényszék előtti képviselet költségeinek viselésére, költségmentességben részesülhet (az eljárási szabályzat 110. cikke (1) bekezdésének első albekezdése).

| — | A gazdasági helyzetet olyan objektív tényezők fényében értékelik, mint például a jövedelem, a vagyon vagy a családi állapot (az eljárási szabályzat 110. cikke (1) bekezdésének második albekezdése). |
| --- | --- |

—

A gazdasági helyzetet olyan objektív tényezők fényében értékelik, mint például a jövedelem, a vagyon vagy a családi állapot (az eljárási szabályzat 110. cikke (1) bekezdésének második albekezdése).

| — | A kérelemhez csatolni kell a kérelmező gazdasági helyzetének értékelését lehetővé tévő minden információt és igazoló iratot, mint például az illetékes nemzeti hatóság által kiállított, e gazdasági helyzetet tanúsító okiratot (az eljárási szabályzat 111. cikke (3) bekezdésének első albekezdése). |
| --- | --- |

—

A kérelemhez csatolni kell a kérelmező gazdasági helyzetének értékelését lehetővé tévő minden információt és igazoló iratot, mint például az illetékes nemzeti hatóság által kiállított, e gazdasági helyzetet tanúsító okiratot (az eljárási szabályzat 111. cikke (3) bekezdésének első albekezdése).

| — | Költségmentességet a kereset benyújtását megelőzően vagy annak elbírálása alatt lehet kérni. A kérelem benyújtásánál nem kötelező az ügyvédi képviselet (az eljárási szabályzat 111. cikkének (1) bekezdése). |
| --- | --- |

—

Költségmentességet a kereset benyújtását megelőzően vagy annak elbírálása alatt lehet kérni. A kérelem benyújtásánál nem kötelező az ügyvédi képviselet (az eljárási szabályzat 111. cikkének (1) bekezdése).

| — | Ha a kérelmet a kereset benyújtását megelőzően terjesztik elő, a kérelmezőnek röviden le kell írnia a kereset tárgyát, a tényállást és a keresetet alátámasztó érveket. A kérelemhez csatolni kell az ezeket igazoló iratokat (az eljárási szabályzat 111. cikke (3) bekezdésének második albekezdése). |
| --- | --- |

—

Ha a kérelmet a kereset benyújtását megelőzően terjesztik elő, a kérelmezőnek röviden le kell írnia a kereset tárgyát, a tényállást és a keresetet alátámasztó érveket. A kérelemhez csatolni kell az ezeket igazoló iratokat (az eljárási szabályzat 111. cikke (3) bekezdésének második albekezdése).

| — | Költségmentességnek nincs helye nyilvánvalóan elfogadhatatlan vagy nyilvánvalóan megalapozatlan kereset esetében, vagy ha a Közszolgálati Törvényszék nyilvánvalóan nem rendelkezik hatáskörrel a kereset elbírálására (az eljárási szabályzat 110. cikke (2) bekezdésének első albekezdése). |
| --- | --- |

—

Költségmentességnek nincs helye nyilvánvalóan elfogadhatatlan vagy nyilvánvalóan megalapozatlan kereset esetében, vagy ha a Közszolgálati Törvényszék nyilvánvalóan nem rendelkezik hatáskörrel a kereset elbírálására (az eljárási szabályzat 110. cikke (2) bekezdésének első albekezdése).

| — | Ha az eljárás során a költségmentesség engedélyezése alapjául szolgáló körülmények megváltoznak, az elnök hivatalból vagy kérelemre – az érdekelt meghallgatását követően – visszavonhatja a költségmentességet (az eljárási szabályzat 114. cikke). |
| --- | --- |

—

Ha az eljárás során a költségmentesség engedélyezése alapjául szolgáló körülmények megváltoznak, az elnök hivatalból vagy kérelemre – az érdekelt meghallgatását követően – visszavonhatja a költségmentességet (az eljárási szabályzat 114. cikke).

| — | A költségmentesség iránti kérelmet a Törvényszék internetes oldalán elérhető és a jelen útmutató részét képező mintának megfelelően kell előterjeszteni (az eljárási szabályzat 111. cikkének (2) bekezdése). |
| --- | --- |

—

A költségmentesség iránti kérelmet a Törvényszék internetes oldalán elérhető és a jelen útmutató részét képező mintának megfelelően kell előterjeszteni (az eljárási szabályzat 111. cikkének (2) bekezdése).

b.   Eljárás

| — | Ha maga az érdekelt nem javasolt ügyvédet, vagy ha választása nem fogadható el, a hivatalvezető a költségmentességet biztosító végzés egy példányát és a kérelem másolati példányát megküldi az érintett állam – a Bíróság eljárási szabályzatának kiegészítő szabályzata szerinti – hatáskörrel rendelkező illetékes hatóságának. A kérelmező képviseletével megbízott ügyvédet e hatóság által megküldött javaslatok figyelembevételével jelölik ki (az eljárási szabályzat 112. cikke (3) bekezdésének második albekezdése). |
| --- | --- |

—

Ha maga az érdekelt nem javasolt ügyvédet, vagy ha választása nem fogadható el, a hivatalvezető a költségmentességet biztosító végzés egy példányát és a kérelem másolati példányát megküldi az érintett állam – a Bíróság eljárási szabályzatának kiegészítő szabályzata szerinti – hatáskörrel rendelkező illetékes hatóságának. A kérelmező képviseletével megbízott ügyvédet e hatóság által megküldött javaslatok figyelembevételével jelölik ki (az eljárási szabályzat 112. cikke (3) bekezdésének második albekezdése).

| — | A költségmentesség iránti kérelem benyújtása felfüggeszti a keresetindítás határidejét a kérelemről hozott végzés vagy – ha az említett végzésben az érdekelt képviseletére nem jelöltek ki ügyvédet – a kérelmező képviseletével megbízott ügyvédet kijelölő végzés kézbesítéséig (az eljárási szabályzat 112. cikkének (5) bekezdése). |
| --- | --- |

—

A költségmentesség iránti kérelem benyújtása felfüggeszti a keresetindítás határidejét a kérelemről hozott végzés vagy – ha az említett végzésben az érdekelt képviseletére nem jelöltek ki ügyvédet – a kérelmező képviseletével megbízott ügyvédet kijelölő végzés kézbesítéséig (az eljárási szabályzat 112. cikkének (5) bekezdése).

c.   Részleges költségmentesség

A költségmentességet biztosító végzés meghatározhatja az érdekelt képviseletét ellátó ügyvédnek biztosítandó összeget, vagy azt a felső összeghatárt, amelyet az ügyvéd költségei és tiszteletdíja elvileg nem haladhat meg. Emellett – az érdekelt gazdasági helyzetét figyelembe véve – előírhatja azt, hogy az érdekelt is járuljon hozzá az eljárási szabályzat 110. cikkének (1) bekezdése szerinti költségekhez (az eljárási szabályzat 112. cikkének (4) bekezdése).

d.   A költségek átvállalása

| — | Ha az eljárást befejező határozat értelmében a költségmentesség kedvezményezettje viseli a saját költségeit, az elnök fellebbezéssel meg nem támadható, indokolt végzéssel meghatározza az ügyvéd költségeinek és tiszteletdíjának összegét, amely a Törvényszék pénztárát terheli (az eljárási szabályzat 113. cikkének (2) bekezdése). |
| --- | --- |

—

Ha az eljárást befejező határozat értelmében a költségmentesség kedvezményezettje viseli a saját költségeit, az elnök fellebbezéssel meg nem támadható, indokolt végzéssel meghatározza az ügyvéd költségeinek és tiszteletdíjának összegét, amely a Törvényszék pénztárát terheli (az eljárási szabályzat 113. cikkének (2) bekezdése).

| — | Ha az eljárást befejező határozatban a Törvényszék egy másik felet kötelezett a költségmentesség kedvezményezettje költségeinek átvállalására, e másik fél téríti meg a Törvényszék pénztárának a költségmentesség címén megelőlegezett összegeket (az eljárási szabályzat 113. cikke (3) bekezdésének első albekezdése). |
| --- | --- |

—

Ha az eljárást befejező határozatban a Törvényszék egy másik felet kötelezett a költségmentesség kedvezményezettje költségeinek átvállalására, e másik fél téríti meg a Törvényszék pénztárának a költségmentesség címén megelőlegezett összegeket (az eljárási szabályzat 113. cikke (3) bekezdésének első albekezdése).

| — | Amennyiben a költségmentesség kedvezményezettje pervesztes lesz, a Törvényszék, ha az a méltányosság alapján indokolt, az eljárást befejező határozatban a költségekről szólva elrendelheti, hogy a másik vagy a többi fél viselje saját költségeit, vagy hogy ezeket a költségeket a Törvényszék pénztára – költségmentesség címén – teljes egészében vagy részben vállalja át (az eljárási szabályzat 113. cikkének (4) bekezdése). |
| --- | --- |

—

Amennyiben a költségmentesség kedvezményezettje pervesztes lesz, a Törvényszék, ha az a méltányosság alapján indokolt, az eljárást befejező határozatban a költségekről szólva elrendelheti, hogy a másik vagy a többi fél viselje saját költségeit, vagy hogy ezeket a költségeket a Törvényszék pénztára – költségmentesség címén – teljes egészében vagy részben vállalja át (az eljárási szabályzat 113. cikkének (4) bekezdése).

B.   A költségmentesség iránti kérelem benyújtásának módjai

A feleknek szóló gyakorlati útmutató 47. pontja értelmében a költségmentesség iránti kérelem benyújtásához a költségmentesség iránti kérelem mintájának használata kötelező. A mintától eltérő formában benyújtott költségmentesség iránti kérelmet a Törvényszék nem veszi figyelembe.

Mint azt a feleknek szóló gyakorlati útmutató 48. pontja kimondja, a költségmentesség iránti kérelmet az e-Curia alkalmazáson keresztül csak az az ügyvéd nyújthatja be, aki a költségmentességet kérő felet képviseli.

Papíralapú továbbítás esetén a kérelem az eredeti példány elküldését megelőzően faxon is elküldhető. Ez esetben a keresetindítási határidő felfüggesztésénél a faxon történő elküldés időpontját veszik figyelembe, feltéve hogy az eredeti példány a faxon történő elküldést követő tíz napon belül beérkezik a Törvényszékhez.

A költségmentesség iránti kérelem eredeti példányát a kérelmezőnek vagy ügyvédjének alá kell írnia. Ennek hiányában a kérelmet nem bírálják el, és a dokumentumot visszaküldik. Ugyanakkor, ha a kérelmező ügyvédje a kérelmet az e-Curia alkalmazáson keresztül terjeszti elő, az ügyvéd aláírása nem szükséges.

Ha a kérelmező ügyvédje a költségmentesség iránti kérelmet a keresetlevél benyújtását megelőzően nyújtja be, e kérelemhez csatolni kell az annak igazolására szolgáló dokumentumokat, hogy az ügyvéd valamely tagállam bírósága előtt vagy az EGT-megállapodás más részes államának bírósága előtt eljárni jogosult.

C.   A keresetindítás előtt szabályszerűen benyújtott költségmentesség iránti kérelem hatása

A keresetindítás előtt szabályszerűen benyújtott költségmentesség iránti kérelem felfüggeszti a keresetindítás határidejét a kérelemről hozott végzés vagy a kérelmező képviseletével megbízott ügyvéd kijelöléséről hozott végzés kézbesítéséig. A keresetindítási határidő tehát a költségmentesség iránti kérelem Törvényszék általi elbírálásának időtartama alatt nem folyik. Ajánlott e kérelmet időben előterjeszteni annak elkerülése érdekében, hogy a keresetindításra fennmaradó határidő túl rövid legyen.

D.   A költségmentesség iránti kérelem tartalma és az igazoló iratok

1.   A kérelmező gazdasági helyzete

A kérelemhez csatolni kell a kérelmezőnek a kérelem előterjesztésekor fennálló gazdasági helyzetének értékelését lehetővé tévő minden információt és igazoló iratot, mint például az illetékes nemzeti hatóság által kiállított, e gazdasági helyzetet tanúsító okiratot.

Ezek az iratok például a következők lehetnek:

| — | a szociális segélyt folyósító szerv vagy a munkaügyi központ által kiállított igazolás; |
| --- | --- |

—

a szociális segélyt folyósító szerv vagy a munkaügyi központ által kiállított igazolás;

| — | jövedelembevallások vagy adóbevallások; |
| --- | --- |

—

jövedelembevallások vagy adóbevallások;

| — | kereseti igazolások; |
| --- | --- |

—

kereseti igazolások;

| — | bankszámlakivonatok. |
| --- | --- |

—

bankszámlakivonatok.

A kérelmező saját maga által kitöltött és aláírt nyilatkozatai nem elegendőek annak bizonyításához, hogy teljes egészében vagy részben képtelen az eljárás költségeinek viselésére.

A költségmentesség iránti kérelemben a kérelmező gazdasági helyzetére vonatkozóan feltüntetett adatok és az ennek alátámasztására benyújtott igazoló iratok célja a gazdasági helyzetének teljes körű bemutatása.

Felhívjuk a kérelmező figyelmét, hogy a Törvényszéknek szolgáltatott információk kapcsán nem szorítkozhat a jövedelemforrásaira, hanem olyan információkat is szolgáltatnia kell, amelyek lehetővé teszik a Törvényszék számára a vagyonának értékelését.

Elutasításra kerül az a kérelem, amely jogi szempontból nem igazolja kellőképpen azt, hogy a kérelmező képtelen az eljárási költségek viselésére.

A kérelmező a legrövidebb határidőn belül köteles jelezni a Törvényszéknek a gazdasági helyzetében bekövetkezett minden olyan változást, amely az eljárási szabályzat 114. cikkének alkalmazását indokolhatja, amely szerint, ha az eljárás során a költségmentesség engedélyezése alapjául szolgáló körülmények megváltoznak, az elnök hivatalból vagy kérelemre – az érdekelt meghallgatását követően – visszavonhatja a költségmentességet.

2.   Az indítani kívánt kereset tárgya, a tényállás és a keresetet alátámasztó érvek

Ha a költségmentesség iránti kérelmet a kérelmező a keresetindítás előtt nyújtja be, röviden le kell írni a kereset tárgyát, a tényállást és a keresetet alátámasztó érveket. A költségmentesség iránti kérelem mintájában erre külön rovat található.

A benyújtásra kerülő kereset elfogadhatóságának és megalapozottságának értékelése szempontjából releváns valamennyi igazoló irat másolatát mellékelni kell. Ilyen lehet például:

| — | adott esetben az az aktus, amelynek a megsemmisítését a kérelmező indítványozni kívánja; |
| --- | --- |

—

adott esetben az az aktus, amelynek a megsemmisítését a kérelmező indítványozni kívánja;

| — | adott esetben a személyzeti szabályzat 90. cikkének (2) bekezdése szerinti panasz és a panaszra adott választ tartalmazó határozat, megjelölve azokat az időpontokat, amikor a panaszt benyújtották, és amikor a határozatot közölték; |
| --- | --- |

—

adott esetben a személyzeti szabályzat 90. cikkének (2) bekezdése szerinti panasz és a panaszra adott választ tartalmazó határozat, megjelölve azokat az időpontokat, amikor a panaszt benyújtották, és amikor a határozatot közölték;

| — | adott esetben a személyzeti szabályzat 90. cikkének (1) bekezdése szerinti kérelem és a kérelemre adott választ tartalmazó határozat, megjelölve azokat az időpontokat, amikor a kérelmet benyújtották, és amikor a határozatot közölték; |
| --- | --- |

—

adott esetben a személyzeti szabályzat 90. cikkének (1) bekezdése szerinti kérelem és a kérelemre adott választ tartalmazó határozat, megjelölve azokat az időpontokat, amikor a kérelmet benyújtották, és amikor a határozatot közölték;

| — | a jövőbeni alperessel folytatott levelezés. |
| --- | --- |

—

a jövőbeni alperessel folytatott levelezés.

3.   További hasznos tanácsok

Az eredeti példányokat nem küldjük vissza. Célszerű tehát, ha a kérelmező az igazoló iratok fénymásolatait küldi el.

A kérelmet nem lehet függelékek utólagos benyújtásával kiegészíteni. Az ilyen függelékek, ha azokat a Törvényszék erre irányuló felhívása nélkül nyújtották be, visszaküldésre kerülnek. Elengedhetetlen tehát az, hogy a költségmentesség iránti kérelemben minden szükséges adat szerepeljen, és ahhoz mellékeljék az ezen adatok igazolására alkalmas valamennyi dokumentum másolatát. Kivételes esetekben utólagosan is el lehet fogadni az annak bizonyítására szolgáló iratokat, hogy a kérelmező teljes egészében vagy részben képtelen az eljárás költségeinek viselésére, amennyiben ezen iratok késedelmes benyújtását megfelelően megindokolták.

Ha a költségmentesség iránti kérelem mintájának valamely rovatában rendelkezésre álló hely nem elegendő, az említett rovat kiegészíthető a kérelemhez csatolt üres íven.

II.   A KÖLTSÉGMENTESSÉG IRÁNTI KÉRELEM MINTÁJA

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

---

(1)  Ez az útmutató szerves részét képezi a költségmentesség iránti kérelem mintájának. A benne szereplő információk a Törvényszék eljárási szabályzatából és a felek részére szóló gyakorlati útmutatóból kerültek átvételre

---