# Uradni list L 190/2014

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 190 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5728. junij 2014 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 190

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5728. junij 2014

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Obvestilo o začetku veljavnosti Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Ljudsko republiko Kitajsko v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 glede spremembe ugodnosti na seznamih ugodnosti Republike Bolgarije in Romunije v okviru njunega pristopa k Evropski uniji | 1 |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (EU) št. 713/2014 z dne 24. junija 2014 o spremembi Uredbe (EU) št. 1388/2013 o odprtju in zagotavljanju upravljanja avtonomnih tarifnih kvot Unije za nekatere kmetijske in industrijske izdelke | 2 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 714/2014 z dne 25. junija 2014 o prepovedi ribolova na navadnega tuna v Atlantskem oceanu, vzhodno od 45° Z, in v Sredozemskem morju s plovili, ki plujejo pod zastavo Grčije | 6 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 715/2014 z dne 26. junija 2014 o spremembi Priloge III k Uredbi (ES) št. 1166/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o raziskovanjih strukture kmetijskih gospodarstev in raziskovanju metod kmetijske proizvodnje v zvezi s seznamom značilnosti, ki se zbirajo v raziskovanju o strukturi kmetijskih gospodarstev 2016 (
  1
  ) | 8 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 716/2014 z dne 27. junija 2014 o vzpostavitvi pilotnega skupnega projekta za podporo izvajanju osrednjega načrta za upravljanje zračnega prometa v Evropi (
  1
  ) | 19 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 717/2014 z dne 27. junija 2014 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije pri pomoči de minimis v sektorju ribištva in akvakulture | 45 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 718/2014 z dne 27. junija 2014 o spremembi Uredbe (ES) št. 669/2009 o izvajanju Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta glede poostrenega uradnega nadzora pri uvozu nekatere krme in nekaterih živil neživalskega izvora (
  1
  ) | 55 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 719/2014 z dne 27. junija 2014 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 63 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 720/2014 z dne 27. junija 2014 o odobritvi uvoznih pravic za zahtevke, vložene za obdobje od 1. julija 2014 do 30. junija 2015 v okviru tarifnih kvot za zamrznjeno goveje meso, odprtih z Uredbo (ES) št. 431/2008 | 65 |
| | | SKLEPI |
| | | 2014/404/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 20. junija 2014 o razveljavitvi Sklepa 2010/282/EU o obstoju čezmernega primanjkljaja v Avstriji | 66 |
| | | 2014/405/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 20. junija 2014 o razveljavitvi Sklepa 2010/284/EU o obstoju čezmernega primanjkljaja v Češki republiki | 69 |
| | | 2014/406/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 20. junija 2014 o razveljavitvi Sklepa 2010/407/EU o obstoju čezmernega primanjkljaja na Danskem | 71 |
| | | 2014/407/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 20. junija 2014 o razveljavitvi Sklepa 2010/287/EU o obstoju čezmernega primanjkljaja na Nizozemskem | 73 |
| | | 2014/408/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 20. junija 2014 o razveljavitvi Sklepa 2010/290/EU o obstoju čezmernega primanjkljaja na Slovaškem | 76 |
| | | 2014/409/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 23. junija 2014 o stališču, ki se v imenu Evropske unije sprejme v okviru Skupnega odbora EGP glede spremembe Protokola 31 k Sporazumu EGP glede sodelovanja na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode | 78 |
| | | 2014/410/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 24. junija 2014 o začetku avtomatizirane izmenjave podatkov o DNK v Belgiji | 80 |
| | | 2014/411/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 24. junija 2014 o imenovanju belgijskega člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora | 82 |
| | | 2014/412/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 24. junija 2014 o imenovanju nemškega člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora | 83 |
| | | 2014/413/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 24. junija 2014 o imenovanju avstrijskega člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora | 84 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

MEDNARODNI SPORAZUMI

*

Obvestilo o začetku veljavnosti Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Ljudsko republiko Kitajsko v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 glede spremembe ugodnosti na seznamih ugodnosti Republike Bolgarije in Romunije v okviru njunega pristopa k Evropski uniji

1

UREDBE

*

Uredba Sveta (EU) št. 713/2014 z dne 24. junija 2014 o spremembi Uredbe (EU) št. 1388/2013 o odprtju in zagotavljanju upravljanja avtonomnih tarifnih kvot Unije za nekatere kmetijske in industrijske izdelke

2

*

Uredba Komisije (EU) št. 714/2014 z dne 25. junija 2014 o prepovedi ribolova na navadnega tuna v Atlantskem oceanu, vzhodno od 45° Z, in v Sredozemskem morju s plovili, ki plujejo pod zastavo Grčije

6

*

Uredba Komisije (EU) št. 715/2014 z dne 26. junija 2014 o spremembi Priloge III k Uredbi (ES) št. 1166/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o raziskovanjih strukture kmetijskih gospodarstev in raziskovanju metod kmetijske proizvodnje v zvezi s seznamom značilnosti, ki se zbirajo v raziskovanju o strukturi kmetijskih gospodarstev 2016 (
  1
  )

1

8

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 716/2014 z dne 27. junija 2014 o vzpostavitvi pilotnega skupnega projekta za podporo izvajanju osrednjega načrta za upravljanje zračnega prometa v Evropi (
  1
  )

1

19

*

Uredba Komisije (EU) št. 717/2014 z dne 27. junija 2014 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije pri pomoči de minimis v sektorju ribištva in akvakulture

de minimis

45

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 718/2014 z dne 27. junija 2014 o spremembi Uredbe (ES) št. 669/2009 o izvajanju Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta glede poostrenega uradnega nadzora pri uvozu nekatere krme in nekaterih živil neživalskega izvora (
  1
  )

1

55

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 719/2014 z dne 27. junija 2014 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

63

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 720/2014 z dne 27. junija 2014 o odobritvi uvoznih pravic za zahtevke, vložene za obdobje od 1. julija 2014 do 30. junija 2015 v okviru tarifnih kvot za zamrznjeno goveje meso, odprtih z Uredbo (ES) št. 431/2008

65

SKLEPI

2014/404/EU

*

Sklep Sveta z dne 20. junija 2014 o razveljavitvi Sklepa 2010/282/EU o obstoju čezmernega primanjkljaja v Avstriji

66

2014/405/EU

*

Sklep Sveta z dne 20. junija 2014 o razveljavitvi Sklepa 2010/284/EU o obstoju čezmernega primanjkljaja v Češki republiki

69

2014/406/EU

*

Sklep Sveta z dne 20. junija 2014 o razveljavitvi Sklepa 2010/407/EU o obstoju čezmernega primanjkljaja na Danskem

71

2014/407/EU

*

Sklep Sveta z dne 20. junija 2014 o razveljavitvi Sklepa 2010/287/EU o obstoju čezmernega primanjkljaja na Nizozemskem

73

2014/408/EU

*

Sklep Sveta z dne 20. junija 2014 o razveljavitvi Sklepa 2010/290/EU o obstoju čezmernega primanjkljaja na Slovaškem

76

2014/409/EU

*

Sklep Sveta z dne 23. junija 2014 o stališču, ki se v imenu Evropske unije sprejme v okviru Skupnega odbora EGP glede spremembe Protokola 31 k Sporazumu EGP glede sodelovanja na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode

78

2014/410/EU

*

Sklep Sveta z dne 24. junija 2014 o začetku avtomatizirane izmenjave podatkov o DNK v Belgiji

80

2014/411/EU

*

Sklep Sveta z dne 24. junija 2014 o imenovanju belgijskega člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

82

2014/412/EU

*

Sklep Sveta z dne 24. junija 2014 o imenovanju nemškega člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

83

2014/413/EU

*

Sklep Sveta z dne 24. junija 2014 o imenovanju avstrijskega člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

84

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 28.6.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 190/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 190/1

---

Obvestilo o začetku veljavnosti Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Ljudsko republiko Kitajsko v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 glede spremembe ugodnosti na seznamih ugodnosti Republike Bolgarije in Romunije v okviru njunega pristopa k Evropski uniji

Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Ljudsko republiko Kitajsko v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 glede spremembe ugodnosti na seznamih ugodnosti Republike Bolgarije in Romunije v okviru njunega pristopa k Evropski uniji (1), podpisan 9. septembra 2013 v Bruslju, bo začel veljati 1. julija 2014.

---

(1)  UL L 64, 4.3.2014, str. 2.

---

UREDBE

| 28.6.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 190/2 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 190/2

---

UREDBA SVETA (EU) št. 713/2014

z dne 24. junija 2014

o spremembi Uredbe (EU) št. 1388/2013 o odprtju in zagotavljanju upravljanja avtonomnih tarifnih kvot Unije za nekatere kmetijske in industrijske izdelke

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 31 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Da bi se zagotovila zadostna in neprekinjena oskrba z nekaterimi izdelki, ki se v Uniji ne proizvajajo v zadostnih količinah, ter preprečile vsakršne motnje na trgu nekaterih kmetijskih in industrijskih izdelkov, so bile z Uredbo Sveta (EU) št. 1388/2013 (1) odprte avtonomne tarifne kvote. Izdelki v okviru navedenih tarifnih kvot se lahko uvažajo v Unijo po znižanih stopnjah dajatve ali po stopnji dajatve nič. Iz navedenih razlogov je treba z učinkom od 1. julija 2014 odpreti tarifne kvote po stopnji dajatve nič za ustrezen obseg šestih dodatnih izdelkov. |
| --- | --- |

(1)

Da bi se zagotovila zadostna in neprekinjena oskrba z nekaterimi izdelki, ki se v Uniji ne proizvajajo v zadostnih količinah, ter preprečile vsakršne motnje na trgu nekaterih kmetijskih in industrijskih izdelkov, so bile z Uredbo Sveta (EU) št. 1388/2013 (1) odprte avtonomne tarifne kvote. Izdelki v okviru navedenih tarifnih kvot se lahko uvažajo v Unijo po znižanih stopnjah dajatve ali po stopnji dajatve nič. Iz navedenih razlogov je treba z učinkom od 1. julija 2014 odpreti tarifne kvote po stopnji dajatve nič za ustrezen obseg šestih dodatnih izdelkov.

| (2) | Poleg tega bi bilo treba v nekaterih primerih prilagoditi obstoječe avtonomne tarifne kvote Unije. Za dva izdelka je treba zaradi jasnosti in upoštevanja najnovejšega razvoja izdelkov spremeniti njihov opis. V primeru še enega izdelka je treba eno od oznak TARIC črtati, saj je dvojna razvrstitev zastarela. Za tri dodatne izdelke pa je treba povečati višino kvot, saj je to v interesu gospodarskih subjektov in Unije. |
| --- | --- |

(2)

Poleg tega bi bilo treba v nekaterih primerih prilagoditi obstoječe avtonomne tarifne kvote Unije. Za dva izdelka je treba zaradi jasnosti in upoštevanja najnovejšega razvoja izdelkov spremeniti njihov opis. V primeru še enega izdelka je treba eno od oznak TARIC črtati, saj je dvojna razvrstitev zastarela. Za tri dodatne izdelke pa je treba povečati višino kvot, saj je to v interesu gospodarskih subjektov in Unije.

| (3) | Za dva izdelka bi bilo treba zapreti avtonomne tarifne kvote Unije z učinkom od 1. julija 2014 oziroma 1. januarja 2015, saj od navedenih datumov nadaljnje dodeljevanje teh kvot ni več v interesu Unije. |
| --- | --- |

(3)

Za dva izdelka bi bilo treba zapreti avtonomne tarifne kvote Unije z učinkom od 1. julija 2014 oziroma 1. januarja 2015, saj od navedenih datumov nadaljnje dodeljevanje teh kvot ni več v interesu Unije.

| (4) | Uredbo (EU) št. 1388/2013 bi bilo zato treba temu ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Uredbo (EU) št. 1388/2013 bi bilo zato treba temu ustrezno spremeniti.

| (5) | Ker morajo nekatere prilagoditve avtonomnih tarifnih kvot na podlagi te uredbe začeti učinkovati 1. julija 2014, bi se morala ta uredba uporabljati od navedenega datuma in začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(5)

Ker morajo nekatere prilagoditve avtonomnih tarifnih kvot na podlagi te uredbe začeti učinkovati 1. julija 2014, bi se morala ta uredba uporabljati od navedenega datuma in začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Tabela v Prilogi k Uredbi (EU) št. 1388/2013 se spremeni:

| (1) | vnesejo se vrstice za tarifne kvote z zaporednimi številkami 09.2830, 09.2831, 09.2832, 09.2834, 09.2835 in 09.2836 iz Priloge I k tej uredbi v vrstnem redu oznak KN iz drugega stolpca tabele iz Priloge k Uredbi (EU) št. 1388/2013; |
| --- | --- |

(1)

vnesejo se vrstice za tarifne kvote z zaporednimi številkami 09.2830, 09.2831, 09.2832, 09.2834, 09.2835 in 09.2836 iz Priloge I k tej uredbi v vrstnem redu oznak KN iz drugega stolpca tabele iz Priloge k Uredbi (EU) št. 1388/2013;

| (2) | vrstice za tarifne kvote z zaporednimi številkami 09.2629, 09.2631, 09.2639, 09.2668, 09.2669, 09.2806 in 09.2818 se nadomestijo z vrsticami iz Priloge II k tej uredbi; |
| --- | --- |

(2)

vrstice za tarifne kvote z zaporednimi številkami 09.2629, 09.2631, 09.2639, 09.2668, 09.2669, 09.2806 in 09.2818 se nadomestijo z vrsticami iz Priloge II k tej uredbi;

| (3) | vrstica za tarifno kvoto z zaporedno številko 09.2930 se črta; |
| --- | --- |

(3)

vrstica za tarifno kvoto z zaporedno številko 09.2930 se črta;

| (4) | vrstica za tarifno kvoto z zaporedno številko 09.2639 se črta. |
| --- | --- |

(4)

vrstica za tarifno kvoto z zaporedno številko 09.2639 se črta.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. julija 2014, z izjemo točke (4) člena 1, ki se uporablja od 1. januarja 2015.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Luxembourgu, 24. junija 2014

Za Svet

Predsednik

E. VENIZELOS

---

(1)  Uredba Sveta (EU) št. 1388/2013 z dne 17. decembra 2013 o odprtju in zagotavljanju upravljanja avtonomnih tarifnih kvot Unije za nekatere kmetijske in industrijske izdelke in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 7/2010 (UL L 354, 28.12.2013, str. 319).

1

---

PRILOGA I

TARIFNE KVOTE UNIJE IZ TOČKE (1) ČLENA 1

| Zaporedna št. | Oznaka KN | TARIC | Opis izdelka | Obdobje veljavnosti kvote | Višina kvote | Dajatev znotraj kvote (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.2830 | ex 2906 19 00 | 40 | Ciklopropilmetanol (CAS RN 2516-33-8) | 1.7.–31.12. | 10 ton | 0 |
| 09.2831 | ex 2932 99 00 | 40 | 1,3:2,4-Bis-O-(3,4-dimetilbenziliden)-D-glucitol (CAS RN 135861-56-2) | 1.7.–31.12. | 300 ton | 0 |
| 09.2832 | ex 3808 92 90 | 40 | Pripravek, ki vsebuje 38 mas. % ali več, vendar ne več kot 50 mas. % cinkovega piritiona (INN) (CAS RN 13463-41-7) v vodni disperziji | 1.7.–31.12. | 250 ton | 0 |
| 09.2834 | ex 7604 29 10 | 20 | Palice iz aluminijeve zlitine s premerom 200 mm ali več, do vključno 300 mm | 1.7.–31.12. | 500 ton | 0 |
| 09.2835 | ex 7604 29 10 | 30 | Palice iz aluminijeve zlitine s premerom 300,1 mm ali več, do vključno 533,4 mm | 1.7.–31.12. | 250 ton | 0 |
| 09.2836 | ex 9003 11 00
  ex 9003 19 00 | 10
  20 | Okviri za očala iz plastične mase ali navadne kovine za uporabo pri proizvodnji korektivnih očal (1) | 1.7.–31.12. | 2 900 000 kosov | 0 |

Zaporedna št.

Oznaka KN

TARIC

Opis izdelka

Obdobje veljavnosti kvote

Višina kvote

Dajatev znotraj kvote (%)

09.2830

ex 2906 19 00

40

Ciklopropilmetanol (CAS RN 2516-33-8)

1.7.–31.12.

10 ton

0

09.2831

ex 2932 99 00

40

1,3:2,4-Bis-O-(3,4-dimetilbenziliden)-D-glucitol (CAS RN 135861-56-2)

1.7.–31.12.

300 ton

0

09.2832

ex 3808 92 90

40

Pripravek, ki vsebuje 38 mas. % ali več, vendar ne več kot 50 mas. % cinkovega piritiona (INN) (CAS RN 13463-41-7) v vodni disperziji

1.7.–31.12.

250 ton

0

09.2834

ex 7604 29 10

20

Palice iz aluminijeve zlitine s premerom 200 mm ali več, do vključno 300 mm

1.7.–31.12.

500 ton

0

09.2835

ex 7604 29 10

30

Palice iz aluminijeve zlitine s premerom 300,1 mm ali več, do vključno 533,4 mm

1.7.–31.12.

250 ton

0

09.2836

ex 9003 11 00

ex 9003 19 00

10

20

Okviri za očala iz plastične mase ali navadne kovine za uporabo pri proizvodnji korektivnih očal (1)

1.7.–31.12.

2 900 000 kosov

0

---

(1)  Za opustitev dajatev veljajo členi 291 do 300 Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (UL L 253, 11.10.1993, str. 1).

---

PRILOGA II

TARIFNE KVOTE UNIJE IZ TOČKE (2) ČLENA 1

| Zaporedna št. | Oznaka KN | TARIC | Opis izdelka | Obdobje veljavnosti kvote | Višina kvote | Dajatev znotraj kvote (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.2806 | ex 2825 90 40 | 30 | Volframov trioksid, vključno modri volframov oksid (CAS RN 1314-35-8 ali CAS RN 39318-18-8) | 1.1.–31.12. | 12 000 ton | 0 |
| 09.2639 | 3905 30 00 | | Polivinilalkohol (PVAL), s hidroliziranimi ali nehidroliziranimi acetatnimi skupinami | 1.1.–31.12. | 18 000 ton | 0 |
| 09.2818 | ex 6902 90 00 | 10 | Ognjevarna opeka z:






  — | dolžino roba večjo od 300 mm in |

Zaporedna št.

Oznaka KN

TARIC

Opis izdelka

Obdobje veljavnosti kvote

Višina kvote

Dajatev znotraj kvote (%)

09.2806

ex 2825 90 40

30

Volframov trioksid, vključno modri volframov oksid (CAS RN 1314-35-8 ali CAS RN 39318-18-8)

1.1.–31.12.

12 000 ton

0

09.2639

3905 30 00

Polivinilalkohol (PVAL), s hidroliziranimi ali nehidroliziranimi acetatnimi skupinami

1.1.–31.12.

18 000 ton

0

09.2818

ex 6902 90 00

10

Ognjevarna opeka z:

—

dolžino roba večjo od 300 mm in

| — | vsebnostjo TiO2 ne več kot 1 mas. % in |
| --- | --- |

—

vsebnostjo TiO2 ne več kot 1 mas. % in

| — | vsebnostjo Al2O3 ne več kot 0,4 mas. % ter |
| --- | --- |

—

vsebnostjo Al2O3 ne več kot 0,4 mas. % ter

| — | spremembo volumna za manj kot 9 % pri temperaturi 1700 °C |
| --- | --- |

—

spremembo volumna za manj kot 9 % pri temperaturi 1700 °C

1.1.–31.12.

225 ton

0

09.2629

ex 8302 49 00

91

Teleskopski ročaj iz aluminija, ki se uporablja za proizvodnjo prtljage (1)

1.7.–31.12.

800 000 kosov

0

09.2668

ex 8714 91 10

ex 8714 91 10

21

31

Okvirji koles, izdelani iz ogljikovih vlaken in umetnih smol, pobarvani, lakirani in/ali polirani, za uporabo v proizvodnji koles (1)

1.1.–31.12.

125 000 kosov

0

09.2669

ex 8714 91 30

ex 8714 91 30

21

31

Sprednje vilice koles, izdelane iz ogljikovih vlaken in umetnih smol, pobarvane, lakirane in/ali polirane, za uporabo v proizvodnji koles (1)

1.1.–31.12.

97 000 kosov

0

09.2631

ex 9001 90 00

80

Nevgrajene steklene leče, prizme in zlepljeni elementi za uporabo v proizvodnji ali popravilu blaga iz tarifnih oznak KN 9002, 9005, 9013 10 in 9015 (1)

1.1.–31.12.

5 000 000 kosov

0

---

(1)  Za opustitev dajatev veljajo členi 291 do 300 Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (UL L 253, 11.10.1993, str. 1).

---

| 28.6.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 190/6 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 190/6

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 714/2014

z dne 25. junija 2014

o prepovedi ribolova na navadnega tuna v Atlantskem oceanu, vzhodno od 45° Z, in v Sredozemskem morju s plovili, ki plujejo pod zastavo Grčije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) št. 43/2014 (2) določa kvote za leto 2014. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) št. 43/2014 (2) določa kvote za leto 2014.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2014. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2014.

| (3) | Zato je treba za navedeni stalež prepovedati ribolovne dejavnosti – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba za navedeni stalež prepovedati ribolovne dejavnosti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2014 dodeljena državi članici iz navedene priloge, velja za izčrpano od datuma iz navedene priloge.

Člen 2

Prepovedi

Ribolovne dejavnosti s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge k tej uredbi ali so v njej registrirana, so od datuma iz navedene priloge prepovedane za stalež iz navedene priloge. Po tem datumu je zlasti prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati ribe iz navedenega staleža, ki jih ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. junija 2014

Za Komisijo

V imenu predsednika

Lowri EVANS

Generalna direktorica za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  Uredba Sveta (EU) št. 43/2014 z dne 20. januarja 2014 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2014 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki veljajo za vode Unije in za plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije (UL L 24, 28.1.2014, str. 1).

2

---

PRILOGA

| Št. | 07/TQ43 |
| --- | --- |
| Država članica | Grčija |
| Stalež | BFT/AE45WM |
| Vrsta | navadni tun (Thunnus thynnus) |
| Območje | Atlantski ocean, vzhodno od 45° Z, in Sredozemsko morje |
| Datum zaprtja | 28.3.2014 |

Št.

07/TQ43

Država članica

Grčija

Stalež

BFT/AE45WM

Vrsta

navadni tun (Thunnus thynnus)

Območje

Atlantski ocean, vzhodno od 45° Z, in Sredozemsko morje

Datum zaprtja

28.3.2014

---

| 28.6.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 190/8 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 190/8

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 715/2014

z dne 26. junija 2014

o spremembi Priloge III k Uredbi (ES) št. 1166/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o raziskovanjih strukture kmetijskih gospodarstev in raziskovanju metod kmetijske proizvodnje v zvezi s seznamom značilnosti, ki se zbirajo v raziskovanju o strukturi kmetijskih gospodarstev 2016

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1166/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o raziskovanjih strukture kmetijskih gospodarstev in metod kmetijske proizvodnje (1) ter zlasti člena 7(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1166/2008 določa program raziskovanj o strukturi kmetijskih gospodarstev do leta 2016. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1166/2008 določa program raziskovanj o strukturi kmetijskih gospodarstev do leta 2016.

| (2) | Obstaja potreba po zbiranju podatkov za spremljanje izvajanja ukrepov v zvezi z revizijo skupne kmetijske politike po letu 2013. Poleg tega obstaja potreba po zbiranju podatkov za spremljanje izvajanja ukrepov, povezanih z razvojem podeželja (2). |
| --- | --- |

(2)

Obstaja potreba po zbiranju podatkov za spremljanje izvajanja ukrepov v zvezi z revizijo skupne kmetijske politike po letu 2013. Poleg tega obstaja potreba po zbiranju podatkov za spremljanje izvajanja ukrepov, povezanih z razvojem podeželja (2).

| (3) | Obstaja pomanjkanje statističnih informacij o uporabi hranilnih snovi, namakanju in metodah kmetijske proizvodnje, povezanih s strukturnimi podatki na ravni posameznih gospodarstev. Zato je treba izboljšati zbiranje informacij o uporabi hranilnih snovi in vode ter o metodah kmetijske proizvodnje na kmetijskih gospodarstvih, da se zagotovi dodatna statistika za razvoj kmetijsko-okoljske politike in izboljša kakovost kmetijsko-okoljskih kazalnikov. |
| --- | --- |

(3)

Obstaja pomanjkanje statističnih informacij o uporabi hranilnih snovi, namakanju in metodah kmetijske proizvodnje, povezanih s strukturnimi podatki na ravni posameznih gospodarstev. Zato je treba izboljšati zbiranje informacij o uporabi hranilnih snovi in vode ter o metodah kmetijske proizvodnje na kmetijskih gospodarstvih, da se zagotovi dodatna statistika za razvoj kmetijsko-okoljske politike in izboljša kakovost kmetijsko-okoljskih kazalnikov.

| (4) | Sprememba seznama značilnosti temelji na načelu, da skupno breme ostane enakomerno, saj se spremenljivke, ki so odvečne zaradi sprememb v sorodni zakonodaji, ali spremenljivke, enkratno izpuščene v letu 2016, opustijo, druge pa se dodajo, v glavnem zaradi vse večjih in spreminjajočih se potreb po kmetijskih statističnih informacijah, povezanih z novo skupno kmetijsko politiko do leta 2020, zlasti glede okrepitve njenih okoljskih parametrov delovanja ter povezanih potrebnih kmetijsko-okoljskih informacij, tudi glede na to, da ostaja raven prispevka EU za raziskovanje nespremenjena. |
| --- | --- |

(4)

Sprememba seznama značilnosti temelji na načelu, da skupno breme ostane enakomerno, saj se spremenljivke, ki so odvečne zaradi sprememb v sorodni zakonodaji, ali spremenljivke, enkratno izpuščene v letu 2016, opustijo, druge pa se dodajo, v glavnem zaradi vse večjih in spreminjajočih se potreb po kmetijskih statističnih informacijah, povezanih z novo skupno kmetijsko politiko do leta 2020, zlasti glede okrepitve njenih okoljskih parametrov delovanja ter povezanih potrebnih kmetijsko-okoljskih informacij, tudi glede na to, da ostaja raven prispevka EU za raziskovanje nespremenjena.

| (5) | Uredbo (ES) št. 1166/2008 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Uredbo (ES) št. 1166/2008 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za kmetijsko statistiko – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za kmetijsko statistiko –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga III k Uredbi (ES) št. 1166/2008 se nadomesti s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. junija 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 321, 1.12.2008, str. 14.

1

(2)  Uredba (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 (UL L 347, 20.12.2013, str. 487).

2

---

PRILOGA

„PRILOGA III

Seznam značilnosti raziskovanja o strukturi kmetijskih gospodarstev za leto 2016

| ZNAČILNOSTI | ENOTE/KATEGORIJE |
| --- | --- |
| I.   SPLOŠNE ZNAČILNOSTI |
| – | Lega kmetijskega gospodarstva (1) |

ZNAČILNOSTI

ENOTE/KATEGORIJE

I.   SPLOŠNE ZNAČILNOSTI

–

Lega kmetijskega gospodarstva (1)

| – – | Regija NUTS (2) 3 |
| --- | --- |

– –

Regija NUTS (2) 3

Šifra NUTS 3

| – – | Ali je gospodarstvo na območju z omejenimi možnostmi (LFA)? |
| --- | --- |

– –

Ali je gospodarstvo na območju z omejenimi možnostmi (LFA)?

L/M/N (3)

| – | Pravna oseba kmetijskega gospodarstva |
| --- | --- |

–

Pravna oseba kmetijskega gospodarstva

| – – | Ali je gospodarstvo enota skupnega zemljišča? |
| --- | --- |

– –

Ali je gospodarstvo enota skupnega zemljišča?

da/ne

| – – | Ali pravno in ekonomsko odgovornost za kmetijsko gospodarstvo prevzame: |
| --- | --- |

– –

Ali pravno in ekonomsko odgovornost za kmetijsko gospodarstvo prevzame:

| – – – | fizična oseba, ki je edini gospodar, če je kmetijsko gospodarstvo neodvisno? |
| --- | --- |

– – –

fizična oseba, ki je edini gospodar, če je kmetijsko gospodarstvo neodvisno?

da/ne

| – – – – | Če je odgovor na prejšnje vprašanje ‚da‘, ali je ta oseba (gospodar) tudi upravitelj? |
| --- | --- |

– – – –

Če je odgovor na prejšnje vprašanje ‚da‘, ali je ta oseba (gospodar) tudi upravitelj?

da/ne

| – – – – – | Če ta oseba ni upravitelj, ali je upravitelj član gospodarjeve družine? |
| --- | --- |

– – – – –

Če ta oseba ni upravitelj, ali je upravitelj član gospodarjeve družine?

da/ne

| – – – – – | Če je upravitelj član gospodarjeve družine, ali je upravitelj zakonski partner gospodarja? |
| --- | --- |

– – – – –

Če je upravitelj član gospodarjeve družine, ali je upravitelj zakonski partner gospodarja?

da/ne

| – – – | fizična oseba ali skupina fizičnih oseb, ki so družbeniki, če je kmetijsko gospodarstvo skupinsko? |
| --- | --- |

– – –

fizična oseba ali skupina fizičnih oseb, ki so družbeniki, če je kmetijsko gospodarstvo skupinsko?

da/ne

| – – – | pravna oseba? |
| --- | --- |

– – –

pravna oseba?

da/ne

| – | Vrsta lastništva (v povezavi z gospodarjem) in sistem kmetovanja |
| --- | --- |

–

Vrsta lastništva (v povezavi z gospodarjem) in sistem kmetovanja

| – – | Kmetijsko zemljišče v uporabi: |
| --- | --- |

– –

Kmetijsko zemljišče v uporabi:

| – – – | za kmetovanje na lastnem zemljišču |
| --- | --- |

– – –

za kmetovanje na lastnem zemljišču

ha

| – – – | za kmetovanje na najetem zemljišču |
| --- | --- |

– – –

za kmetovanje na najetem zemljišču

ha

| – – – | za skupinsko kmetovanje ali druge načine kmetovanja |
| --- | --- |

– – –

za skupinsko kmetovanje ali druge načine kmetovanja

ha

| – – – | občinsko zemljišče |
| --- | --- |

– – –

občinsko zemljišče

ha

| – | Ekološko kmetovanje |
| --- | --- |

–

Ekološko kmetovanje

| – – | Ali se ekološko kmetovanje izvaja na kmetijskem gospodarstvu? |
| --- | --- |

– –

Ali se ekološko kmetovanje izvaja na kmetijskem gospodarstvu?

da/ne

| – – | Podrobnosti (4) |
| --- | --- |

– –

Podrobnosti (4)

| – – – | Skupna kmetijska zemljišča v uporabi kmetijskega gospodarstva, na katerem se proizvodne metode ekološkega kmetovanja uporabljajo in so potrjene v skladu z nacionalnimi pravili in pravili Evropske unije. |
| --- | --- |

– – –

Skupna kmetijska zemljišča v uporabi kmetijskega gospodarstva, na katerem se proizvodne metode ekološkega kmetovanja uporabljajo in so potrjene v skladu z nacionalnimi pravili in pravili Evropske unije.

ha

| – – – | Skupna kmetijska zemljišča v uporabi kmetijskega gospodarstva, ki je v fazi preusmeritve v proizvodne metode ekološkega kmetovanja, ki jih je treba potrditi v skladu z nacionalnimi pravili in pravili Evropske unije. |
| --- | --- |

– – –

Skupna kmetijska zemljišča v uporabi kmetijskega gospodarstva, ki je v fazi preusmeritve v proizvodne metode ekološkega kmetovanja, ki jih je treba potrditi v skladu z nacionalnimi pravili in pravili Evropske unije.

ha

| – – – | Zemljišče kmetijskega gospodarstva, na katerem se proizvodne metode ekološkega kmetovanja v skladu z nacionalnimi pravili in pravili Evropske unije uporabljajo in so certificirane ali pa so v fazi preusmeritve za certifikacijo: |
| --- | --- |

– – –

Zemljišče kmetijskega gospodarstva, na katerem se proizvodne metode ekološkega kmetovanja v skladu z nacionalnimi pravili in pravili Evropske unije uporabljajo in so certificirane ali pa so v fazi preusmeritve za certifikacijo:

| – – – – | Žita za proizvodnjo zrnja (vključno s semeni) |
| --- | --- |

– – – –

Žita za proizvodnjo zrnja (vključno s semeni)

ha

| – – – – | Sušeno zrnje stročnic in stročnice za pridelavo zrnja (vključno s semeni in mešanicami žit in zrnja stročnic) |
| --- | --- |

– – – –

Sušeno zrnje stročnic in stročnice za pridelavo zrnja (vključno s semeni in mešanicami žit in zrnja stročnic)

ha

| – – – – | Krompir (vključno z zgodnjim in semenskim) |
| --- | --- |

– – – –

Krompir (vključno z zgodnjim in semenskim)

ha

| – – – – | Sladkorna pesa (brez semena) |
| --- | --- |

– – – –

Sladkorna pesa (brez semena)

ha

| – – – – | Oljnice |
| --- | --- |

– – – –

Oljnice

ha

| – – – – | Sveže vrtnine, melone in jagode |
| --- | --- |

– – – –

Sveže vrtnine, melone in jagode

ha

| – – – – | Pašniki in travniki, brez ekstenzivnih pašnikov |
| --- | --- |

– – – –

Pašniki in travniki, brez ekstenzivnih pašnikov

ha

| – – – – | Sadovnjaki in nasadi jagodičja |
| --- | --- |

– – – –

Sadovnjaki in nasadi jagodičja

ha

| – – – – | Nasadi citrusov |
| --- | --- |

– – – –

Nasadi citrusov

ha

| – – – – | Nasadi oljk |
| --- | --- |

– – – –

Nasadi oljk

ha

| – – – – | Vinogradi |
| --- | --- |

– – – –

Vinogradi

ha

| – – – – | Drugi nasadi (predivnice itd.), vključno z ekstenzivnimi pašniki |
| --- | --- |

– – – –

Drugi nasadi (predivnice itd.), vključno z ekstenzivnimi pašniki

ha

| – – – | Postopki ekološke pridelave, ki se uporabljajo za živinorejo in so potrjeni v skladu z nacionalnimi pravili ali pravili Evropske unije: |
| --- | --- |

– – –

Postopki ekološke pridelave, ki se uporabljajo za živinorejo in so potrjeni v skladu z nacionalnimi pravili ali pravili Evropske unije:

| – – – – | Govedo |
| --- | --- |

– – – –

Govedo

glava

| – – – – | Prašiči |
| --- | --- |

– – – –

Prašiči

glava

| – – – – | Ovce in koze |
| --- | --- |

– – – –

Ovce in koze

glava

| – – – – | Perutnina |
| --- | --- |

– – – –

Perutnina

glava

| – – – – | Ostale živali |
| --- | --- |

– – – –

Ostale živali

da/ne

| – – | Namembnost proizvodnje kmetijskega gospodarstva: |
| --- | --- |

– –

Namembnost proizvodnje kmetijskega gospodarstva:

| – – – | Gospodinjstvo porabi več kot 50 % vrednosti končne proizvodnje kmetijskega gospodarstva |
| --- | --- |

– – –

Gospodinjstvo porabi več kot 50 % vrednosti končne proizvodnje kmetijskega gospodarstva

da/ne

| – – – | Neposredna prodaja končnemu potrošniku pomeni več kot 50 % skupne prodaje kmetijskega gospodarstva |
| --- | --- |

– – –

Neposredna prodaja končnemu potrošniku pomeni več kot 50 % skupne prodaje kmetijskega gospodarstva

da/ne

II.   ZEMLJIŠČE

| – | Njive |
| --- | --- |

–

Njive

| – – | Žita za pridelavo zrnja (vključno s semeni): |
| --- | --- |

– –

Žita za pridelavo zrnja (vključno s semeni):

| – – – | Navadna pšenica in pira |
| --- | --- |

– – –

Navadna pšenica in pira

ha

| – – – | Pšenica durum |
| --- | --- |

– – –

Pšenica durum

ha

| – – – | Rž |
| --- | --- |

– – –

Rž

ha

| – – – | Ječmen |
| --- | --- |

– – –

Ječmen

ha

| – – – | Oves |
| --- | --- |

– – –

Oves

ha

| – – – | Koruza v zrnju |
| --- | --- |

– – –

Koruza v zrnju

ha

| – – – | Riž |
| --- | --- |

– – –

Riž

ha

| – – – | Druga žita za pridelavo zrnja |
| --- | --- |

– – –

Druga žita za pridelavo zrnja

ha

| – – | Sušeno zrnje stročnic in stročnice za pridelavo zrnja (vključno s semeni in mešanicami žit in zrnja stročnic) |
| --- | --- |

– –

Sušeno zrnje stročnic in stročnice za pridelavo zrnja (vključno s semeni in mešanicami žit in zrnja stročnic)

ha

| – – – | od tega grah, fižol in volčji bob |
| --- | --- |

– – –

od tega grah, fižol in volčji bob

ha

| – – | Krompir (vključno z zgodnjim in semenskim) |
| --- | --- |

– –

Krompir (vključno z zgodnjim in semenskim)

ha

| – – | Sladkorna pesa (brez semena) |
| --- | --- |

– –

Sladkorna pesa (brez semena)

ha

| – – | Krmne korenovke in kapusnice (brez semena) |
| --- | --- |

– –

Krmne korenovke in kapusnice (brez semena)

ha

| – – | Industrijske rastline: |
| --- | --- |

– –

Industrijske rastline:

| – – – | Tobak |
| --- | --- |

– – –

Tobak

ha

| – – – | Hmelj |
| --- | --- |

– – –

Hmelj

ha

| – – – | Bombaž |
| --- | --- |

– – –

Bombaž

ha

| – – – | Oljna ogrščica in oljna repica |
| --- | --- |

– – –

Oljna ogrščica in oljna repica

ha

| – – – | Sončnice |
| --- | --- |

– – –

Sončnice

ha

| – – – | Soja |
| --- | --- |

– – –

Soja

ha

| – – – | Laneno seme (oljni lan) |
| --- | --- |

– – –

Laneno seme (oljni lan)

ha

| – – – | Druge oljnice |
| --- | --- |

– – –

Druge oljnice

ha

| – – – | Lan |
| --- | --- |

– – –

Lan

ha

| – – – | Konoplja |
| --- | --- |

– – –

Konoplja

ha

| – – – | Ostale vlaknene rastline |
| --- | --- |

– – –

Ostale vlaknene rastline

ha

| – – – | Dišavnice, zdravilne rastline in začimbnice |
| --- | --- |

– – –

Dišavnice, zdravilne rastline in začimbnice

ha

| – – – | Druge industrijske rastline, ki niso navedene drugje |
| --- | --- |

– – –

Druge industrijske rastline, ki niso navedene drugje

ha

| – – | Sveže vrtnine, melone in jagode, od tega: |
| --- | --- |

– –

Sveže vrtnine, melone in jagode, od tega:

| – – – | Na prostem ali pod nizko zaščito (pod katero ni mogoče hoditi) |
| --- | --- |

– – –

Na prostem ali pod nizko zaščito (pod katero ni mogoče hoditi)

ha

| – – – – | Na njivah |
| --- | --- |

– – – –

Na njivah

ha

| – – – – | Tržna pridelava na vrtovih |
| --- | --- |

– – – –

Tržna pridelava na vrtovih

ha

| – – – | V steklenjakih ali pod drugo zaščito (pod katero je mogoče hoditi) |
| --- | --- |

– – –

V steklenjakih ali pod drugo zaščito (pod katero je mogoče hoditi)

ha

| – – | Cvetje in okrasne rastline (razen drevesnic): |
| --- | --- |

– –

Cvetje in okrasne rastline (razen drevesnic):

| – – – | Na prostem ali pod nizko zaščito (pod katero ni mogoče hoditi) |
| --- | --- |

– – –

Na prostem ali pod nizko zaščito (pod katero ni mogoče hoditi)

ha

| – – – | V steklenjakih ali pod drugo zaščito (pod katero je mogoče hoditi) |
| --- | --- |

– – –

V steklenjakih ali pod drugo zaščito (pod katero je mogoče hoditi)

ha

| – – | Rastline, ki se spravljajo zelene: |
| --- | --- |

– –

Rastline, ki se spravljajo zelene:

| – – – | Travinje za določen čas |
| --- | --- |

– – –

Travinje za določen čas

ha

| – – – | Druge rastline, ki se spravijo zelene: |
| --- | --- |

– – –

Druge rastline, ki se spravijo zelene:

| – – – – | Silažna koruza |
| --- | --- |

– – – –

Silažna koruza

ha

| – – – – | Stročnice |
| --- | --- |

– – – –

Stročnice

ha

| – – – – | Druge rastline, ki se spravljajo zelene in niso navedene drugje |
| --- | --- |

– – – –

Druge rastline, ki se spravljajo zelene in niso navedene drugje

ha

| – – | Seme in sadike na njivah |
| --- | --- |

– –

Seme in sadike na njivah

ha

| – – | Druge poljščine |
| --- | --- |

– –

Druge poljščine

ha

| – – | Praha |
| --- | --- |

– –

Praha

ha

| – | Vrtovi |
| --- | --- |

–

Vrtovi

ha

| – | Trajno travinje |
| --- | --- |

–

Trajno travinje

ha

| – – | Pašniki in travniki, brez ekstenzivnih pašnikov |
| --- | --- |

– –

Pašniki in travniki, brez ekstenzivnih pašnikov

ha

| – – | Ekstenzivni pašniki |
| --- | --- |

– –

Ekstenzivni pašniki

ha

| – – | Trajno travinje, ki se ne uporablja več v proizvodne namene in ni več upravičeno do subvencij |
| --- | --- |

– –

Trajno travinje, ki se ne uporablja več v proizvodne namene in ni več upravičeno do subvencij

ha

| – | Trajni nasadi |
| --- | --- |

–

Trajni nasadi

| – – | Sadovnjaki in nasadi jagodičja |
| --- | --- |

– –

Sadovnjaki in nasadi jagodičja

ha

| – – – | Sadne vrste, od tega: |
| --- | --- |

– – –

Sadne vrste, od tega:

ha

| – – – – | Sadje v zmernih podnebnih območjih |
| --- | --- |

– – – –

Sadje v zmernih podnebnih območjih

ha

| – – – – | Sadje v subtropskih podnebnih območjih |
| --- | --- |

– – – –

Sadje v subtropskih podnebnih območjih

ha

| – – – | Jagodičje |
| --- | --- |

– – –

Jagodičje

ha

| – – – | Oreški |
| --- | --- |

– – –

Oreški

ha

| – – | Nasadi citrusov |
| --- | --- |

– –

Nasadi citrusov

ha

| – – | Nasadi oljk |
| --- | --- |

– –

Nasadi oljk

ha

| – – – | Oljke, običajno za pridelavo namiznih oljk |
| --- | --- |

– – –

Oljke, običajno za pridelavo namiznih oljk

ha

| – – – | Oljke, običajno za pridelavo olja |
| --- | --- |

– – –

Oljke, običajno za pridelavo olja

ha

| – – | Vinogradi, katerih pridelek je običajno namenjen za: |
| --- | --- |

– –

Vinogradi, katerih pridelek je običajno namenjen za:

ha

| – – – | Kakovostno vino |
| --- | --- |

– – –

Kakovostno vino

ha

| – – – | Druga vina |
| --- | --- |

– – –

Druga vina

ha

| – – – | Namizno grozdje |
| --- | --- |

– – –

Namizno grozdje

ha

| – – – | Rozine |
| --- | --- |

– – –

Rozine

ha

| – – | Drevesnice |
| --- | --- |

– –

Drevesnice

ha

| – – | Drugi trajni nasadi |
| --- | --- |

– –

Drugi trajni nasadi

ha

| – – | Trajni nasadi v steklenjakih |
| --- | --- |

– –

Trajni nasadi v steklenjakih

ha

| – | Druga zemljišča |
| --- | --- |

–

Druga zemljišča

| – – | Kmetijska zemljišča, ki niso v uporabi |
| --- | --- |

– –

Kmetijska zemljišča, ki niso v uporabi

ha

| – – | Gozdna zemljišča |
| --- | --- |

– –

Gozdna zemljišča

ha

| – – – | od tega panjevci s kratko obhodnjo |
| --- | --- |

– – –

od tega panjevci s kratko obhodnjo

ha

| – – | Druga zemljišča (zemljišča, ki jih zavzemajo stavbe, dvorišča, poti, ribniki, kamnolomi, nerodovitna zemljišča, skalovje itd.) |
| --- | --- |

– –

Druga zemljišča (zemljišča, ki jih zavzemajo stavbe, dvorišča, poti, ribniki, kamnolomi, nerodovitna zemljišča, skalovje itd.)

ha

| – | Gobe |
| --- | --- |

–

Gobe

ha

| – | Energetske poljščine |
| --- | --- |

–

Energetske poljščine

ha

| – | Namakanje |
| --- | --- |

–

Namakanje

| – – | Namakane površine |
| --- | --- |

– –

Namakane površine

| – – – | Skupna površina zemljišč, ki jih lahko namakamo |
| --- | --- |

– – –

Skupna površina zemljišč, ki jih lahko namakamo

ha

| – – – | Skupna obdelovalna površina, namakana najmanj enkrat v zadnjih 12 mesecih |
| --- | --- |

– – –

Skupna obdelovalna površina, namakana najmanj enkrat v zadnjih 12 mesecih

ha

| – – | Uporabljeni načini namakanja |
| --- | --- |

– –

Uporabljeni načini namakanja

| – – – | Površinsko namakanje (poplavljanje, žlebi) |
| --- | --- |

– – –

Površinsko namakanje (poplavljanje, žlebi)

da/ne

| – – – | Namakanje z razprševanjem |
| --- | --- |

– – –

Namakanje z razprševanjem

da/ne

| – – – | Kapljično namakanje |
| --- | --- |

– – –

Kapljično namakanje

da/ne

| – – | Vir vode za namakanje na kmetijskem gospodarstvu |
| --- | --- |

– –

Vir vode za namakanje na kmetijskem gospodarstvu

| – – – | Podtalnica na kmetijskem gospodarstvu |
| --- | --- |

– – –

Podtalnica na kmetijskem gospodarstvu

da/ne

| – – – | Površinska voda na kmetijskem gospodarstvu (ribniki ali zajezena voda) |
| --- | --- |

– – –

Površinska voda na kmetijskem gospodarstvu (ribniki ali zajezena voda)

da/ne

| – – – | Površinska voda zunaj kmetijskih gospodarstev iz jezer, rek ali vodotokov |
| --- | --- |

– – –

Površinska voda zunaj kmetijskih gospodarstev iz jezer, rek ali vodotokov

da/ne

| – – – | Voda zunaj kmetijskih gospodarstev iz skupnega vodovodnega omrežja |
| --- | --- |

– – –

Voda zunaj kmetijskih gospodarstev iz skupnega vodovodnega omrežja

da/ne

| – – – | Drugi viri |
| --- | --- |

– – –

Drugi viri

da/ne

III.   ŽIVINA

| – | Enoprsti kopitarji |
| --- | --- |

–

Enoprsti kopitarji

glava

| – | Govedo: |
| --- | --- |

–

Govedo:

| – – | Govedo, mlajše od enega leta, samci in samice |
| --- | --- |

– –

Govedo, mlajše od enega leta, samci in samice

glava

| – – | Govedo, staro eno do dve leti, samci |
| --- | --- |

– –

Govedo, staro eno do dve leti, samci

glava

| – – | Govedo, staro eno do dve leti, samice |
| --- | --- |

– –

Govedo, staro eno do dve leti, samice

glava

| – – | Samci goveda, stari dve leti in več |
| --- | --- |

– –

Samci goveda, stari dve leti in več

glava

| – – | Telice, stare dve leti in več |
| --- | --- |

– –

Telice, stare dve leti in več

glava

| – – | Krave molznice |
| --- | --- |

– –

Krave molznice

glava

| – – | Ostale krave |
| --- | --- |

– –

Ostale krave

glava

| – | Ovce in koze: |
| --- | --- |

–

Ovce in koze:

| – – | Ovce (vseh starosti) |
| --- | --- |

– –

Ovce (vseh starosti)

glava

| – – – | Plemenske samice |
| --- | --- |

– – –

Plemenske samice

glava

| – – – | Ostale ovce |
| --- | --- |

– – –

Ostale ovce

glava

| – – | Koze (vseh starosti) |
| --- | --- |

– –

Koze (vseh starosti)

glava

| – – – | Plemenske samice |
| --- | --- |

– – –

Plemenske samice

glava

| – – – | Ostale koze |
| --- | --- |

– – –

Ostale koze

glava

| – | Prašiči: |
| --- | --- |

–

Prašiči:

| – – | Prašički z živo težo pod 20 kilogramov |
| --- | --- |

– –

Prašički z živo težo pod 20 kilogramov

glava

| – – | Plemenske svinje, ki tehtajo 50 kg in več |
| --- | --- |

– –

Plemenske svinje, ki tehtajo 50 kg in več

glava

| – – | Ostali prašiči |
| --- | --- |

– –

Ostali prašiči

glava

| – | Perutnina: |
| --- | --- |

–

Perutnina:

| – – | Brojlerji |
| --- | --- |

– –

Brojlerji

glava

| – – | Kokoši nesnice |
| --- | --- |

– –

Kokoši nesnice

glava

| – – | Druga perutnina: |
| --- | --- |

– –

Druga perutnina:

glava

| – – – | Purani |
| --- | --- |

– – –

Purani

glava

| – – – | Race |
| --- | --- |

– – –

Race

glava

| – – – | Gosi |
| --- | --- |

– – –

Gosi

glava

| – – – | Noji |
| --- | --- |

– – –

Noji

glava

| – – – | Druga perutnina, ki ni navedena drugje |
| --- | --- |

– – –

Druga perutnina, ki ni navedena drugje

glava

| – | Kunci, plemenske samice |
| --- | --- |

–

Kunci, plemenske samice

glava

| – | Čebele |
| --- | --- |

–

Čebele

Panji

| – | Živina, ki ni navedena drugje |
| --- | --- |

–

Živina, ki ni navedena drugje

da/ne

IV.   DELOVNA SILA

| IV.(i) | Kmetijsko delo na kmetijskem gospodarstvu |
| --- | --- |

IV.(i)

| – | Gospodar |
| --- | --- |

–

Gospodar

| – – | Spol |
| --- | --- |

– –

Spol

moški/ženska

| – – | Starost |
| --- | --- |

– –

Starost

starostne skupine (5)

| – – | Kmetijsko delo na kmetijskem gospodarstvu (razen gospodinjskega) |
| --- | --- |

– –

Kmetijsko delo na kmetijskem gospodarstvu (razen gospodinjskega)

odstotna skupina letnega števila delovnih enot 1 (6)

| – | Upravitelj |
| --- | --- |

–

Upravitelj

| – – | Spol |
| --- | --- |

– –

Spol

moški/ženska

| – – | Starost |
| --- | --- |

– –

Starost

starostne skupine (5)

| – – | Kmetijsko delo na kmetijskem gospodarstvu (razen gospodinjskega) |
| --- | --- |

– –

Kmetijsko delo na kmetijskem gospodarstvu (razen gospodinjskega)

odstotna skupina letnega števila delovnih enot 2 (7)

| – | Usposobljenost upravitelja |
| --- | --- |

–

Usposobljenost upravitelja

| – – | Kmetijska izobrazba upravitelja |
| --- | --- |

– –

Kmetijska izobrazba upravitelja

oznake usposabljanja (8)

| – – | Poklicno usposabljanje, ki ga je upravitelj opravil v zadnjih 12 mesecih |
| --- | --- |

– –

Poklicno usposabljanje, ki ga je upravitelj opravil v zadnjih 12 mesecih

da/ne

| – | Družinski člani edinega gospodarja, ki opravljajo kmetijsko delo za kmetijsko gospodarstvo: moški |
| --- | --- |

–

Družinski člani edinega gospodarja, ki opravljajo kmetijsko delo za kmetijsko gospodarstvo: moški

| – – | Kmetijsko delo na kmetijskem gospodarstvu (razen gospodinjskega) |
| --- | --- |

– –

Kmetijsko delo na kmetijskem gospodarstvu (razen gospodinjskega)

odstotna skupina letnega števila delovnih enot 2

| – | Družinski člani edinega gospodarja, ki opravljajo kmetijsko delo za kmetijsko gospodarstvo: ženske |
| --- | --- |

–

Družinski člani edinega gospodarja, ki opravljajo kmetijsko delo za kmetijsko gospodarstvo: ženske

| – – | Kmetijsko delo na kmetijskem gospodarstvu (razen gospodinjskega) |
| --- | --- |

– –

Kmetijsko delo na kmetijskem gospodarstvu (razen gospodinjskega)

odstotna skupina letnega števila delovnih enot 2

| – | redno zaposlena nedružinska delovna sila: moški |
| --- | --- |

–

redno zaposlena nedružinska delovna sila: moški

| – – | Kmetijsko delo na kmetijskem gospodarstvu (razen gospodinjskega) |
| --- | --- |

– –

Kmetijsko delo na kmetijskem gospodarstvu (razen gospodinjskega)

odstotna skupina letnega števila delovnih enot 2

| – | redno zaposlena nedružinska delovna sila: ženske |
| --- | --- |

–

redno zaposlena nedružinska delovna sila: ženske

| – – | Kmetijsko delo na kmetijskem gospodarstvu (razen gospodinjskega) |
| --- | --- |

– –

Kmetijsko delo na kmetijskem gospodarstvu (razen gospodinjskega)

odstotna skupina letnega števila delovnih enot 2

| – | Nedružinska delovna sila, ki ni redno zaposlena: moški in ženske |
| --- | --- |

–

Nedružinska delovna sila, ki ni redno zaposlena: moški in ženske

Število dni s polnim delovnim časom

| IV.(ii) | Druge pridobitne dejavnosti: nekmetijsko delo na kmetijskem gospodarstvu (ki niso neposredno povezane s kmetijskim gospodarstvom) in delo zunaj kmetijskega gospodarstva |
| --- | --- |

IV.(ii)

| – | Druge pridobitne dejavnosti gospodarja, ki je tudi upravitelj: |
| --- | --- |

–

Druge pridobitne dejavnosti gospodarja, ki je tudi upravitelj:

G/S/N (9)

| – | Druge pridobitne dejavnosti drugih družinskih članov edinega gospodarja: glavna dejavnost |
| --- | --- |

–

Druge pridobitne dejavnosti drugih družinskih članov edinega gospodarja: glavna dejavnost

Število oseb

| – | Druge pridobitne dejavnosti drugih družinskih članov edinega gospodarja: sekundarna dejavnost |
| --- | --- |

–

Druge pridobitne dejavnosti drugih družinskih članov edinega gospodarja: sekundarna dejavnost

Število oseb

V.   Druge pridobitne dejavnosti kmetijskega gospodarstva (neposredno povezane s kmetijskim gospodarstvom)

| V. (i) | Seznam drugih pridobitnih dejavnosti |
| --- | --- |

V. (i)

| – | Opravljanje zdravstvenih, socialnih ali izobraževalnih storitev |
| --- | --- |

–

Opravljanje zdravstvenih, socialnih ali izobraževalnih storitev

da/ne

| – | Turizem, nastanitvene dejavnosti in druge dejavnosti za prosti čas |
| --- | --- |

–

Turizem, nastanitvene dejavnosti in druge dejavnosti za prosti čas

da/ne

| – | Domača obrt |
| --- | --- |

–

Domača obrt

da/ne

| – | Predelava kmetijskih proizvodov |
| --- | --- |

–

Predelava kmetijskih proizvodov

da/ne

| – | Proizvodnja obnovljive energije |
| --- | --- |

–

Proizvodnja obnovljive energije

da/ne

| – | Predelava lesa (npr. žaganje) |
| --- | --- |

–

Predelava lesa (npr. žaganje)

da/ne

| – | Akvakultura |
| --- | --- |

–

Akvakultura

da/ne

| – | Pogodbeno delo (uporaba proizvodnih sredstev kmetijskega gospodarstva) |
| --- | --- |

–

Pogodbeno delo (uporaba proizvodnih sredstev kmetijskega gospodarstva)

| – – | kmetijsko (za druga kmetijska gospodarstva) |
| --- | --- |

– –

kmetijsko (za druga kmetijska gospodarstva)

da/ne

| – – | nekmetijsko |
| --- | --- |

– –

nekmetijsko

da/ne

| – | Gozdarstvo |
| --- | --- |

–

Gozdarstvo

da/ne

| – | Drugo |
| --- | --- |

–

Drugo

da/ne

| – | Kdo je vključen? |
| --- | --- |

–

Kdo je vključen?

| – – | Gospodar, ki je tudi upravljavec |
| --- | --- |

– –

Gospodar, ki je tudi upravljavec

G/S/N (9)

| – – | Drugi člani družine edinega gospodarja, kot svojo glavno dejavnost |
| --- | --- |

– –

Drugi člani družine edinega gospodarja, kot svojo glavno dejavnost

Število oseb

| – – | Drugi člani družine edinega gospodarja, kot svojo sekundarno dejavnost |
| --- | --- |

– –

Drugi člani družine edinega gospodarja, kot svojo sekundarno dejavnost

Število oseb

| – – | Nedružinski člani, ki redno delajo na kmetijskem gospodarstvu, kot svojo glavno dejavnost |
| --- | --- |

– –

Nedružinski člani, ki redno delajo na kmetijskem gospodarstvu, kot svojo glavno dejavnost

Število oseb

| – – | Nedružinski člani, ki redno delajo na kmetijskem gospodarstvu, kot svojo sekundarno dejavnost |
| --- | --- |

– –

Nedružinski člani, ki redno delajo na kmetijskem gospodarstvu, kot svojo sekundarno dejavnost

Število oseb

| V.(ii) | Pomen drugih pridobitnih dejavnosti, neposredno povezanih s kmetijskim gospodarstvom |
| --- | --- |

V.(ii)

| – | Odstotek končne proizvodnje kmetijskega gospodarstva |
| --- | --- |

–

Odstotek končne proizvodnje kmetijskega gospodarstva

odstotne skupine (10)

VI.   SPODBUJANJE RAZVOJA PODEŽELJA

| – | Kmetijsko gospodarstvo je v zadnjih treh letih imelo koristi od naslednjih ukrepov za razvoj podeželja (11) |
| --- | --- |

–

Kmetijsko gospodarstvo je v zadnjih treh letih imelo koristi od naslednjih ukrepov za razvoj podeželja (11)

da/ne

| – – | Sodelovanje kmetov v shemah za kakovost hrane |
| --- | --- |

– –

Sodelovanje kmetov v shemah za kakovost hrane

da/ne

| – – | Plačila, povezana s programom Natura 2000 in okvirno direktivo o vodah (12) |
| --- | --- |

– –

Plačila, povezana s programom Natura 2000 in okvirno direktivo o vodah (12)

da/ne

| – – | Kmetijsko-okoljska plačila — podnebna plačila |
| --- | --- |

– –

Kmetijsko-okoljska plačila — podnebna plačila

da/ne

| – – | Ekološko kmetovanje |
| --- | --- |

– –

Ekološko kmetovanje

da/ne

| – – | Plačila za dobro počutje živali |
| --- | --- |

– –

Plačila za dobro počutje živali

da/ne

| – – | Naložbe v fizična sredstva |
| --- | --- |

– –

Naložbe v fizična sredstva

da/ne

| – – | Preprečevanje in odprava škode na proizvodnem potencialu kmetijstva zaradi naravnih ali hudih nesreč |
| --- | --- |

– –

Preprečevanje in odprava škode na proizvodnem potencialu kmetijstva zaradi naravnih ali hudih nesreč

da/ne

| – – | Razvoj kmetij in podjetij |
| --- | --- |

– –

Razvoj kmetij in podjetij

da/ne

| – – | Naložbe v razvoj gozdarskih območij in vitalnosti gozdov |
| --- | --- |

– –

Naložbe v razvoj gozdarskih območij in vitalnosti gozdov

da/ne

| – – | Pogozdovanje in ustvarjanje gozdnih območij |
| --- | --- |

– –

Pogozdovanje in ustvarjanje gozdnih območij

da/ne

| – – | Vzpostavitev kmetijsko-gozdarskih sistemov |
| --- | --- |

– –

Vzpostavitev kmetijsko-gozdarskih sistemov

da/ne

| – – | Preprečevanje in saniranje škode v gozdovih |
| --- | --- |

– –

Preprečevanje in saniranje škode v gozdovih

da/ne

| – – | Naložbe v večanje odpornosti in okoljske vrednosti gozdov |
| --- | --- |

– –

Naložbe v večanje odpornosti in okoljske vrednosti gozdov

da/ne

| – – | Naložbe v gozdarske tehnologije ter predelavo, pripravo in trženje gozdarskih proizvodov |
| --- | --- |

– –

Naložbe v gozdarske tehnologije ter predelavo, pripravo in trženje gozdarskih proizvodov

da/ne

| – – | Plačila območjem z naravnimi ali drugimi posebnimi omejitvami |
| --- | --- |

– –

Plačila območjem z naravnimi ali drugimi posebnimi omejitvami

da/ne

| – – | Gozdarsko-okoljske in podnebne storitve ter ohranjanje gozdov |
| --- | --- |

– –

Gozdarsko-okoljske in podnebne storitve ter ohranjanje gozdov

da/ne

| – – | Obvladovanje tveganja |
| --- | --- |

– –

Obvladovanje tveganja

da/ne

VII.   PRAKSE UPRAVLJANJA ZEMLJE IN GNOJA, UPORABLJENE NA KMETIJSKIH GOSPODARSTVIH

| – | Metode obdelovanja zemlje (13) na njivah na prostem |
| --- | --- |

–

Metode obdelovanja zemlje (13) na njivah na prostem

| – – | Konvencionalno obdelovanje zemlje |
| --- | --- |

– –

Konvencionalno obdelovanje zemlje

ha

| – – | Ohranjevalno obdelovanje zemlje |
| --- | --- |

– –

Ohranjevalno obdelovanje zemlje

ha

| – – | Brez obdelovanja zemlje (razen njiv na prostem, ki so prekrite z večletnimi rastlinami) |
| --- | --- |

– –

Brez obdelovanja zemlje (razen njiv na prostem, ki so prekrite z večletnimi rastlinami)

ha

| – | Talna odeja (14) na njivah na prostem |
| --- | --- |

–

Talna odeja (14) na njivah na prostem

| – – | Običajni zimski posevki |
| --- | --- |

– –

Običajni zimski posevki

ha

| – – | Pokrovni posevki ali vmesni posevki |
| --- | --- |

– –

Pokrovni posevki ali vmesni posevki

ha

| – – | Rastlinski ostanki |
| --- | --- |

– –

Rastlinski ostanki

ha

| – – | Gola zemlja |
| --- | --- |

– –

Gola zemlja

ha

| – – | Njive na prostem, ki so prekrite z večletnimi rastlinami |
| --- | --- |

– –

Njive na prostem, ki so prekrite z večletnimi rastlinami

ha

| – | Kolobarjenje na njivah |
| --- | --- |

–

Kolobarjenje na njivah

| – – | Delež njiv, vključenih v kolobarjenje |
| --- | --- |

– –

Delež njiv, vključenih v kolobarjenje

odstotna skupina njive (15)

| – | Površina z ekološkim pomenom – skupna površina ozare, zaščitni pasovi, žive meje, drevesa, neobdelana zemlja, biotopi, pogozdena površina in krajinske značilnosti |
| --- | --- |

–

Površina z ekološkim pomenom – skupna površina ozare, zaščitni pasovi, žive meje, drevesa, neobdelana zemlja, biotopi, pogozdena površina in krajinske značilnosti

ha (16)

| – | Tehnike uporabe gnoja |
| --- | --- |

–

Tehnike uporabe gnoja

| – – | Trosenje |
| --- | --- |

– –

Trosenje

| – – – | Brez vnosa |
| --- | --- |

– – –

Brez vnosa

odstotna skupina gnoja (17)

| – – – | Vnos v 4 urah |
| --- | --- |

– – –

Vnos v 4 urah

odstotna skupina gnoja

| – – – | Vnos po 4 urah |
| --- | --- |

– – –

Vnos po 4 urah

odstotna skupina gnoja

| – – | Nanašanje v pasovih |
| --- | --- |

– –

Nanašanje v pasovih

| – – – | Vlečena cev |
| --- | --- |

– – –

Vlečena cev

odstotna skupina gnoja

| – – – | Vlečene sani |
| --- | --- |

– – –

Vlečene sani

odstotna skupina gnoja

| – – | Vbrizgavanje |
| --- | --- |

– –

Vbrizgavanje

| – – – | Plitvo/z odprtimi režami |
| --- | --- |

– – –

Plitvo/z odprtimi režami

odstotna skupina gnoja

| – – – | Globoko/z zaprtimi režami |
| --- | --- |

– – –

Globoko/z zaprtimi režami

odstotna skupina gnoja

| – | Uvoz/izvoz gnoja z gospodarstva |
| --- | --- |

–

Uvoz/izvoz gnoja z gospodarstva

| – – | Skupen proizveden gnoj, izvožen s kmetijskega gospodarstva |
| --- | --- |

– –

Skupen proizveden gnoj, izvožen s kmetijskega gospodarstva

tone

| – – | Gnoj, uvožen na kmetijsko gospodarstvo |
| --- | --- |

– –

Gnoj, uvožen na kmetijsko gospodarstvo

tone

---

(1)  Geografskih koordinat v letu 2016 ni treba navesti.

1

(2)  Nomenklatura teritorialnih enot za statistiko

2

(3)  L – negorato območje z omejenimi možnostmi; M – gorato območje z omejenimi možnostmi; N – običajno območje (ne LFA) Glede na razvoj SKP 2020 se lahko ta klasifikacija v prihodnosti prilagodi.

3

(4)  Ta oddelek se izpolni samo, če je odgovor na prejšnje vprašanje ‚da‘.

4

(5)  starostne skupine: (od zaključka šole do 24 let), (25–34), (35–39), (40–44), (45–54), (55–64), (65 in več).

5

(6)  Odstotna skupina letnega števila delovnih enot 1: (0), (> 0–< 25), (≥ 25–< 50), (≥ 50–< 75), (≥ 75-< 100), (100).

6

(7)  Odstotna skupina letnega števila delovnih enot 2: (> 0–< 25), (≥ 25–< 50), (≥ 50–< 75), (≥ 75–< 100), (100).

7

(8)  Oznake usposabljanja: (samo praktične izkušnje iz kmetijstva), (osnovna kmetijska izobrazba), (celotna kmetijska izobrazba).

8

(9)  G – glavna dejavnost, S – sekundarna dejavnost, N – nevključen.

9

(10)  Odstotne skupine: (≥ 0–≤ 10), (> 10–≤ 50), (> 50–< 100).

10

(11)  Ukrepı za razvoj podeželja v skladu z Uredbo (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 (UL L 347, 20.12.2013, str. 487) – te lastnosti morajo biti na voljo v administrativnih virih

11

(12)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L 327, 22.12.2000, str. 1).

12

(13)  Obdelovalne površine na prostem s konvencionalno obdelavo + površine na prostem z ohranjevalno obdelavo + površine na prostem brez obdelovanja zemlje + površine na prostem, ki jih prekrivajo večletne rastline = celotna obdelovalna površina na prostem.

13

(14)  Obdelovalna površina na prostem, posajena z običajnimi zimskimi posevki + obdelovalna površina na prostem, posajena s posevki ali vmesnimi posevki + obdelovalna površina na prostem, prekrita z rastlinskimi ostanki + obdelovalna površina na prostem, ki je gola zemlja + obdelovalna površina na prostem, ki jo prekrivajo večletne rastline = celotna obdelovalna površina na prostem.

14

(15)  Odstotna skupina njive: (0), (> 0–< 25), (≥ 25–< 50), (≥ 50–< 75), (≥ 75).

15

(16)  Sporočijo samo kmetije z več kot 15 ha obdelovalnega zemljišča.

16

(17)  Odstotek skupne uporabe gnojila s posebno uporabo tehnik: (0), (> 0–< 25), (≥ 25–< 50), (≥ 50–< 75), (≥ 75–< 100), (100).“

17

---

| 28.6.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 190/19 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 190/19

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 716/2014

z dne 27. junija 2014

o vzpostavitvi pilotnega skupnega projekta za podporo izvajanju osrednjega načrta za upravljanje zračnega prometa v Evropi

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 550/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o izvajanju navigacijskih služb zračnega prometa na enotnem evropskem nebu (1) in zlasti člena 15a(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Raziskovalni in razvojni projekt enotnega evropskega neba za upravljanje zračnega prometa (Single European Sky Air Traffic Management Research and Development – SESAR) je namenjen posodobitvi upravljanja zračnega prometa (Air Traffic Management – ATM) v Evropi in pomeni tehnološki steber enotnega evropskega neba. Njegov cilj je, da se Uniji do leta 2030 zagotovi visoko zmogljiva infrastruktura za ATM, ki bo omogočila varno in okolju prijazno delovanje in razvoj zračnega prometa. |
| --- | --- |

(1)

Raziskovalni in razvojni projekt enotnega evropskega neba za upravljanje zračnega prometa (Single European Sky Air Traffic Management Research and Development – SESAR) je namenjen posodobitvi upravljanja zračnega prometa (Air Traffic Management – ATM) v Evropi in pomeni tehnološki steber enotnega evropskega neba. Njegov cilj je, da se Uniji do leta 2030 zagotovi visoko zmogljiva infrastruktura za ATM, ki bo omogočila varno in okolju prijazno delovanje in razvoj zračnega prometa.

| (2) | V Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 409/2013 (2) so bile določene zahteve glede vsebine skupnih projektov, njihove priprave, sprejetja, izvajanja in spremljanja. V navedeni uredbi je določeno, da je treba skupne projekte izvajati na podlagi programa uvedbe in prek izvedbenih projektov, ki jih usklajuje upravitelj uvedbe. |
| --- | --- |

(2)

V Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 409/2013 (2) so bile določene zahteve glede vsebine skupnih projektov, njihove priprave, sprejetja, izvajanja in spremljanja. V navedeni uredbi je določeno, da je treba skupne projekte izvajati na podlagi programa uvedbe in prek izvedbenih projektov, ki jih usklajuje upravitelj uvedbe.

| (3) | V skladu z Izvedbeno uredbo (EU) št. 409/2013 je namen skupnega projekta pravočasna, koordinirana in časovno usklajena uvedba funkcij ATM, ki so zrele za izvajanje in prispevajo k doseganju bistvenih operativnih sprememb iz osrednjega načrta za ATM v Evropi. V skupni projekt se lahko vključijo le funkcije ATM, ki jih je treba uvesti časovno usklajeno in ki znatno prispevajo k vseevropskim ciljem uspešnosti. |
| --- | --- |

(3)

V skladu z Izvedbeno uredbo (EU) št. 409/2013 je namen skupnega projekta pravočasna, koordinirana in časovno usklajena uvedba funkcij ATM, ki so zrele za izvajanje in prispevajo k doseganju bistvenih operativnih sprememb iz osrednjega načrta za ATM v Evropi. V skupni projekt se lahko vključijo le funkcije ATM, ki jih je treba uvesti časovno usklajeno in ki znatno prispevajo k vseevropskim ciljem uspešnosti.

| (4) | Skupno podjetje SESAR je na zahtevo Komisije pripravilo predhodni osnutek prvega skupnega projekta, ki se imenuje „pilotni skupni projekt“. |
| --- | --- |

(4)

Skupno podjetje SESAR je na zahtevo Komisije pripravilo predhodni osnutek prvega skupnega projekta, ki se imenuje „pilotni skupni projekt“.

| (5) | Komisija je navedeni predhodni osnutek analizirala in pregledala, pri čemer so ji pomagali Evropska agencija za varnost v letalstvu, Evropska obrambna agencija, upravitelj omrežja, organ za oceno uspešnosti, Eurocontrol, evropske organizacije za standardizacijo in Evropska organizacija za opremo civilnega letalstva (Eurocae). |
| --- | --- |

(5)

Komisija je navedeni predhodni osnutek analizirala in pregledala, pri čemer so ji pomagali Evropska agencija za varnost v letalstvu, Evropska obrambna agencija, upravitelj omrežja, organ za oceno uspešnosti, Eurocontrol, evropske organizacije za standardizacijo in Evropska organizacija za opremo civilnega letalstva (Eurocae).

| (6) | Komisija je nato izvedla neodvisno celovito analizo stroškov in koristi ter ustrezna posvetovanja z državami članicami in zadevnimi deležniki. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je nato izvedla neodvisno celovito analizo stroškov in koristi ter ustrezna posvetovanja z državami članicami in zadevnimi deležniki.

| (7) | Na podlagi tega je Komisija pripravila predlog za pilotni skupni projekt. V skladu z Izvedbeno uredbo (EU) št. 409/2013 je bil predlog s strani skupine civilnih uporabnikov zračnega prostora SESAR potrjen 30. aprila 2014, s strani izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa prav tako 30. aprila 2014, s strani upravljavcev letališč 29. aprila 2014, s strani upravitelja omrežja 25. aprila 2014 in s strani evropskih nacionalnih meteoroloških služb 30. aprila 2014. |
| --- | --- |

(7)

Na podlagi tega je Komisija pripravila predlog za pilotni skupni projekt. V skladu z Izvedbeno uredbo (EU) št. 409/2013 je bil predlog s strani skupine civilnih uporabnikov zračnega prostora SESAR potrjen 30. aprila 2014, s strani izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa prav tako 30. aprila 2014, s strani upravljavcev letališč 29. aprila 2014, s strani upravitelja omrežja 25. aprila 2014 in s strani evropskih nacionalnih meteoroloških služb 30. aprila 2014.

| (8) | V okviru pilotnega skupnega projekta je določenih šest funkcij ATM, in sicer razširjeno upravljanje prihodov in navigacija na podlagi zmogljivosti na terminalskih manevrskih območjih visoke gostote (Extended Arrival Management and Performance Based Navigation in the High Density Terminal Manoeuvring Areas), povezovanje in prepustnost letališč (Airport Integration and Throughput), fleksibilno upravljanje zračnega prostora in prosta pot (Flexible Airspace Management and Free Route), skupno upravljanje omrežja (Network Collaborative Management), začetno upravljanje informacij za celotni sistem (Initial System Wide Information Management) in začetna izmenjava informacij o trajektoriji (Initial Trajectory Information Sharing). Uvedba navedenih šestih funkcij ATM bi morala biti obvezna. |
| --- | --- |

(8)

V okviru pilotnega skupnega projekta je določenih šest funkcij ATM, in sicer razširjeno upravljanje prihodov in navigacija na podlagi zmogljivosti na terminalskih manevrskih območjih visoke gostote (Extended Arrival Management and Performance Based Navigation in the High Density Terminal Manoeuvring Areas), povezovanje in prepustnost letališč (Airport Integration and Throughput), fleksibilno upravljanje zračnega prostora in prosta pot (Flexible Airspace Management and Free Route), skupno upravljanje omrežja (Network Collaborative Management), začetno upravljanje informacij za celotni sistem (Initial System Wide Information Management) in začetna izmenjava informacij o trajektoriji (Initial Trajectory Information Sharing). Uvedba navedenih šestih funkcij ATM bi morala biti obvezna.

| (9) | Za funkcijo razširjenega upravljanja prihodov in navigacije na podlagi zmogljivosti na terminalskih manevrskih območjih visoke gostote se pričakuje, da bo izboljšala natančnost trajektorije prileta in olajšala razvrščanje prometa v zgodnejši fazi, kar bo prispevalo k zmanjšanju porabe goriva in vpliva na okolje v fazah spuščanja/prihoda. Ta funkcija vključuje del koraka 1 bistvenih operativnih sprememb za ključno značilnost „sinhronizacije prometa“, kot je opredeljena v osrednjem načrtu za ATM v Evropi. |
| --- | --- |

(9)

Za funkcijo razširjenega upravljanja prihodov in navigacije na podlagi zmogljivosti na terminalskih manevrskih območjih visoke gostote se pričakuje, da bo izboljšala natančnost trajektorije prileta in olajšala razvrščanje prometa v zgodnejši fazi, kar bo prispevalo k zmanjšanju porabe goriva in vpliva na okolje v fazah spuščanja/prihoda. Ta funkcija vključuje del koraka 1 bistvenih operativnih sprememb za ključno značilnost „sinhronizacije prometa“, kot je opredeljena v osrednjem načrtu za ATM v Evropi.

| (10) | Za funkcijo povezovanja in prepustnosti letališč se pričakuje, da bo izboljšala varnost in prepustnost vzletno-pristajalnih stez ter zagotovila koristi v smislu zmanjšanja porabe goriva in zamud ter tudi v smislu zmogljivosti letališč. Ta funkcija vključuje del koraka 1 bistvenih operativnih sprememb za ključno značilnost „povezovanja in prepustnosti letališč“, kot je opredeljena v osrednjem načrtu za ATM v Evropi. |
| --- | --- |

(10)

Za funkcijo povezovanja in prepustnosti letališč se pričakuje, da bo izboljšala varnost in prepustnost vzletno-pristajalnih stez ter zagotovila koristi v smislu zmanjšanja porabe goriva in zamud ter tudi v smislu zmogljivosti letališč. Ta funkcija vključuje del koraka 1 bistvenih operativnih sprememb za ključno značilnost „povezovanja in prepustnosti letališč“, kot je opredeljena v osrednjem načrtu za ATM v Evropi.

| (11) | Za funkcijo fleksibilnega upravljanja zračnega prostora in proste poti se pričakuje, da bo omogočila učinkovitejšo uporabo zračnega prostora ter s tem zagotovila znatne koristi v zvezi z zmanjšanjem porabe goriva in zamud. Ta funkcija vključuje del koraka 1 bistvenih operativnih sprememb za ključno značilnost „prehoda z upravljanja zračnega prostora na upravljanje 4-dimenzionalne trajektorije“, kot je opredeljena v osrednjem načrtu za ATM v Evropi. |
| --- | --- |

(11)

Za funkcijo fleksibilnega upravljanja zračnega prostora in proste poti se pričakuje, da bo omogočila učinkovitejšo uporabo zračnega prostora ter s tem zagotovila znatne koristi v zvezi z zmanjšanjem porabe goriva in zamud. Ta funkcija vključuje del koraka 1 bistvenih operativnih sprememb za ključno značilnost „prehoda z upravljanja zračnega prostora na upravljanje 4-dimenzionalne trajektorije“, kot je opredeljena v osrednjem načrtu za ATM v Evropi.

| (12) | Za funkcijo skupnega upravljanja omrežja se pričakuje, da bo izboljšala kakovost in pravočasnost informacij o omrežju, ki si jih izmenjujejo vsi deležniki s področja ATM, ter s tem zagotovila znatne koristi v smislu povečanja produktivnosti služb zračne navigacije (Air Navigation Services – ANS) in znižanja stroškov zamud. Ta funkcija vključuje del koraka 1 bistvenih operativnih sprememb za ključno značilnost „skupnega upravljanja omrežja in dinamičnega usklajevanja zmogljivosti“, kot je opredeljena v osrednjem načrtu za ATM v Evropi. |
| --- | --- |

(12)

Za funkcijo skupnega upravljanja omrežja se pričakuje, da bo izboljšala kakovost in pravočasnost informacij o omrežju, ki si jih izmenjujejo vsi deležniki s področja ATM, ter s tem zagotovila znatne koristi v smislu povečanja produktivnosti služb zračne navigacije (Air Navigation Services – ANS) in znižanja stroškov zamud. Ta funkcija vključuje del koraka 1 bistvenih operativnih sprememb za ključno značilnost „skupnega upravljanja omrežja in dinamičnega usklajevanja zmogljivosti“, kot je opredeljena v osrednjem načrtu za ATM v Evropi.

| (13) | Funkcija začetnega upravljanja informacij za celotni sistem je sestavljena iz sklopa storitev, ki jih prek omrežja na podlagi internetnega protokola zagotavljajo in uporabljajo sistemi, ki jih omogoča upravljanje informacij za celotni sistem (System Wide Information Management – SWIM), pri čemer se za to funkcijo pričakuje, da bo zagotovila znatne koristi v smislu produktivnosti ANS. Ta funkcija vključuje del koraka 1 bistvenih operativnih sprememb za ključno značilnost „SWIM“, kot je opredeljena v osrednjem načrtu za ATM v Evropi. |
| --- | --- |

(13)

Funkcija začetnega upravljanja informacij za celotni sistem je sestavljena iz sklopa storitev, ki jih prek omrežja na podlagi internetnega protokola zagotavljajo in uporabljajo sistemi, ki jih omogoča upravljanje informacij za celotni sistem (System Wide Information Management – SWIM), pri čemer se za to funkcijo pričakuje, da bo zagotovila znatne koristi v smislu produktivnosti ANS. Ta funkcija vključuje del koraka 1 bistvenih operativnih sprememb za ključno značilnost „SWIM“, kot je opredeljena v osrednjem načrtu za ATM v Evropi.

| (14) | Za funkcijo začetne izmenjave informacij o trajektoriji, ki vključuje izboljšano obdelavo podatkov o letih, se pričakuje, da bo izboljšala predvidljivost trajektorije zrakoplovov v korist uporabnikov zračnega prostora, upravitelja omrežja in ponudnikov storitev ANS, kar bo pomenilo manj taktičnih ukrepov in manjše tveganje konfliktov. To naj bi pozitivno vplivalo na produktivnost ANS, porabo goriva in variabilnost zamud. Ta funkcija vključuje del koraka 1 bistvenih operativnih sprememb za ključno značilnost „prehoda z upravljanja zračnega prostora na upravljanje 4-dimenzionalne trajektorije“, kot je opredeljena v osrednjem načrtu za ATM v Evropi, in z uporabo skupnih informacij o trajektoriji posredno podpira druge ključne značilnosti, zajete z drugimi funkcijami ATM. |
| --- | --- |

(14)

Za funkcijo začetne izmenjave informacij o trajektoriji, ki vključuje izboljšano obdelavo podatkov o letih, se pričakuje, da bo izboljšala predvidljivost trajektorije zrakoplovov v korist uporabnikov zračnega prostora, upravitelja omrežja in ponudnikov storitev ANS, kar bo pomenilo manj taktičnih ukrepov in manjše tveganje konfliktov. To naj bi pozitivno vplivalo na produktivnost ANS, porabo goriva in variabilnost zamud. Ta funkcija vključuje del koraka 1 bistvenih operativnih sprememb za ključno značilnost „prehoda z upravljanja zračnega prostora na upravljanje 4-dimenzionalne trajektorije“, kot je opredeljena v osrednjem načrtu za ATM v Evropi, in z uporabo skupnih informacij o trajektoriji posredno podpira druge ključne značilnosti, zajete z drugimi funkcijami ATM.

| (15) | Da bi bil pilotni skupni projekt izkoriščen v celoti, se pričakuje, da bodo dele pilotnega skupnega projekta izvajali tudi nekateri operativni deležniki iz tretjih držav. Njihovo vključitev naj bi zagotovil upravitelj uvedbe v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) št. 409/2013. Vključitev operativnih deležnikov iz tretjih držav ne posega v delitev pristojnosti v zvezi z navigacijskimi službami zračnega prometa in funkcijami ATM. |
| --- | --- |

(15)

Da bi bil pilotni skupni projekt izkoriščen v celoti, se pričakuje, da bodo dele pilotnega skupnega projekta izvajali tudi nekateri operativni deležniki iz tretjih držav. Njihovo vključitev naj bi zagotovil upravitelj uvedbe v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) št. 409/2013. Vključitev operativnih deležnikov iz tretjih držav ne posega v delitev pristojnosti v zvezi z navigacijskimi službami zračnega prometa in funkcijami ATM.

| (16) | Da bi Komisija pomagala zadevnim operativnim deležnikom pri uvedbi funkcij ATM, bi morala objaviti nezavezujoče referenčno gradivo, kot so spremno gradivo za fazo standardizacije in industrializacije, ki naj bi jo izvedlo skupno podjetje SESAR, časovni načrt v zvezi s potrebami po standardizaciji in ureditvi ter celovita analiza stroškov in koristi v podporo pilotnemu skupnemu projektu. Spremno gradivo bi moralo biti po potrebi sestavljeno v skladu s postopki iz Uredbe (ES) št. 552/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (3) z vključitvijo nacionalnih nadzornih organov v skladu z navedeno uredbo. |
| --- | --- |

(16)

Da bi Komisija pomagala zadevnim operativnim deležnikom pri uvedbi funkcij ATM, bi morala objaviti nezavezujoče referenčno gradivo, kot so spremno gradivo za fazo standardizacije in industrializacije, ki naj bi jo izvedlo skupno podjetje SESAR, časovni načrt v zvezi s potrebami po standardizaciji in ureditvi ter celovita analiza stroškov in koristi v podporo pilotnemu skupnemu projektu. Spremno gradivo bi moralo biti po potrebi sestavljeno v skladu s postopki iz Uredbe (ES) št. 552/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (3) z vključitvijo nacionalnih nadzornih organov v skladu z navedeno uredbo.

| (17) | Izvajanje pilotnega skupnega projekta bi bilo treba čim bolj spremljati z obstoječimi mehanizmi spremljanja in strukturami posvetovanja, da bi se vključili vsi operativni deležniki. |
| --- | --- |

(17)

Izvajanje pilotnega skupnega projekta bi bilo treba čim bolj spremljati z obstoječimi mehanizmi spremljanja in strukturami posvetovanja, da bi se vključili vsi operativni deležniki.

| (18) | Za pregled te uredbe, zlasti zato, da bi jo Komisija lahko po potrebi spremenila, bi bilo treba vzpostaviti ustrezne mehanizme, ki bi vključevali upravitelja uvedbe, katerega naloga bi bila usklajevanje in sodelovanje s subjekti iz člena 9 Izvedbene uredbe (EU) št. 409/2013, in sicer z nacionalnimi nadzornimi organi, vojaškimi uporabniki, skupnim podjetjem SESAR, upraviteljem omrežja in proizvodno industrijo. Upravitelj uvedbe mora v skladu s členom 9(7)(c) Izvedbene uredbe (EU) št. 409/2013 upoštevati učinek na nacionalne in skupne obrambne zmogljivosti. Usklajevanje z vojaškimi organi v okviru pilotnega skupnega projekta ostaja prednostna naloga v skladu s splošno izjavo držav članic o vojaških vprašanjih, povezanih z enotnim evropskim nebom (4). V skladu s to izjavo bi morale države članice zlasti okrepiti civilno-vojaško sodelovanje in olajšati sodelovanje med svojimi oboroženimi silami pri vseh zadevah, povezanih z upravljanjem zračnega prometa, če menijo, da je to potrebno, in v takšnem obsegu, kakršen se jim zdi potreben. |
| --- | --- |

(18)

Za pregled te uredbe, zlasti zato, da bi jo Komisija lahko po potrebi spremenila, bi bilo treba vzpostaviti ustrezne mehanizme, ki bi vključevali upravitelja uvedbe, katerega naloga bi bila usklajevanje in sodelovanje s subjekti iz člena 9 Izvedbene uredbe (EU) št. 409/2013, in sicer z nacionalnimi nadzornimi organi, vojaškimi uporabniki, skupnim podjetjem SESAR, upraviteljem omrežja in proizvodno industrijo. Upravitelj uvedbe mora v skladu s členom 9(7)(c) Izvedbene uredbe (EU) št. 409/2013 upoštevati učinek na nacionalne in skupne obrambne zmogljivosti. Usklajevanje z vojaškimi organi v okviru pilotnega skupnega projekta ostaja prednostna naloga v skladu s splošno izjavo držav članic o vojaških vprašanjih, povezanih z enotnim evropskim nebom (4). V skladu s to izjavo bi morale države članice zlasti okrepiti civilno-vojaško sodelovanje in olajšati sodelovanje med svojimi oboroženimi silami pri vseh zadevah, povezanih z upravljanjem zračnega prometa, če menijo, da je to potrebno, in v takšnem obsegu, kakršen se jim zdi potreben.

| (19) | V skladu s členom 1(2) Uredbe (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (5) uporaba te uredbe ne posega v suverenost držav članic nad njihovim zračnim prostorom in v njihove zahteve glede javnega reda ter v varnostne in obrambne zadeve. Ta uredba ne vključuje vojaških operacij in usposabljanja. |
| --- | --- |

(19)

V skladu s členom 1(2) Uredbe (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (5) uporaba te uredbe ne posega v suverenost držav članic nad njihovim zračnim prostorom in v njihove zahteve glede javnega reda ter v varnostne in obrambne zadeve. Ta uredba ne vključuje vojaških operacij in usposabljanja.

| (20) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za enotno evropsko nebo – |
| --- | --- |

(20)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za enotno evropsko nebo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

1.   S to uredbo je vzpostavljen prvi skupni projekt (v nadaljnjem besedilu: pilotni skupni projekt). V okviru pilotnega skupnega projekta je določen prvi sklop funkcij ATM, ki se uvedejo pravočasno, koordinirano in časovno usklajeno, da se dosežejo bistvene operativne spremembe, ki izhajajo iz osrednjega načrta za ATM v Evropi.

2.   Ta uredba se uporablja za evropsko mrežo za upravljanje zračnega prometa in sisteme za navigacijske službe zračnega prometa iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 552/2004. Uporablja se tudi za deležnike iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Opredelitve pojmov

V tej uredbi se uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 2 Uredbe (ES) št. 549/2004 ter člena 2 Izvedbene uredbe (EU) št. 409/2013.

Poleg tega se uporabljajo tudi naslednje opredelitve pojmov:

| 1. | „letališko sodelovalno sprejemanje odločitev (Airport – Collaborative Decision Making – A-CDM)“ pomeni proces, pri katerem se odločitve v zvezi z upravljanjem pretoka zračnega prometa in kapacitet (Air Traffic Flow and Capacity Management – ATFCM) na letališčih sprejemajo na podlagi interakcije med operativnimi deležniki in drugimi akterji, vključenimi v ATFCM, ter katerega cilj je zmanjšati zamude, izboljšati predvidljivost dogodkov in optimizirati izkoriščanje virov; |
| --- | --- |

1.

„letališko sodelovalno sprejemanje odločitev (Airport – Collaborative Decision Making – A-CDM)“ pomeni proces, pri katerem se odločitve v zvezi z upravljanjem pretoka zračnega prometa in kapacitet (Air Traffic Flow and Capacity Management – ATFCM) na letališčih sprejemajo na podlagi interakcije med operativnimi deležniki in drugimi akterji, vključenimi v ATFCM, ter katerega cilj je zmanjšati zamude, izboljšati predvidljivost dogodkov in optimizirati izkoriščanje virov;

| 2. | „načrt operacij letališča (Airport Operations Plan – AOP)“ pomeni enoten, skupen in skupno dogovorjen postopni načrt, ki je na voljo vsem deležnikom s področja letališč ter katerega namen je zagotoviti skupno poznavanje razmer in podlago za sprejemanje odločitev deležnikov v zvezi z optimizacijo procesov; |
| --- | --- |

2.

„načrt operacij letališča (Airport Operations Plan – AOP)“ pomeni enoten, skupen in skupno dogovorjen postopni načrt, ki je na voljo vsem deležnikom s področja letališč ter katerega namen je zagotoviti skupno poznavanje razmer in podlago za sprejemanje odločitev deležnikov v zvezi z optimizacijo procesov;

| 3. | „načrt delovanja omrežja (Network Operations Plan – NOP)“ pomeni načrt, vključno s podpornimi orodji, ki ga pripravi upravitelj omrežja ob usklajevanju z operativnimi deležniki, da bi organiziral kratkoročne in srednjeročne operativne dejavnosti v skladu z vodilnimi načeli strateškega načrta omrežja. Za oblikovanje evropskega omrežja poti, posebnega dela načrta delovanja omrežja, vsebuje načrt za izboljšanje evropskega omrežja poti; |
| --- | --- |

3.

„načrt delovanja omrežja (Network Operations Plan – NOP)“ pomeni načrt, vključno s podpornimi orodji, ki ga pripravi upravitelj omrežja ob usklajevanju z operativnimi deležniki, da bi organiziral kratkoročne in srednjeročne operativne dejavnosti v skladu z vodilnimi načeli strateškega načrta omrežja. Za oblikovanje evropskega omrežja poti, posebnega dela načrta delovanja omrežja, vsebuje načrt za izboljšanje evropskega omrežja poti;

| 4. | „delovanje funkcije ATM“ pomeni, da je zadevna funkcija ATM začela delovati in se v celoti uporablja v vsakdanjih dejavnostih; |
| --- | --- |

4.

„delovanje funkcije ATM“ pomeni, da je zadevna funkcija ATM začela delovati in se v celoti uporablja v vsakdanjih dejavnostih;

| 5. | „ciljni datum uvedbe“ pomeni datum, do katerega je treba zadevno funkcijo ATM dokončno uvesti in v celoti operativno uporabljati. |
| --- | --- |

5.

„ciljni datum uvedbe“ pomeni datum, do katerega je treba zadevno funkcijo ATM dokončno uvesti in v celoti operativno uporabljati.

Člen 3

Funkcije ATM in njihova uvedba

1.   Pilotni skupni projekt zajema naslednje funkcije ATM:

| (a) | razširjeno upravljanje prihodov in navigacija na podlagi zmogljivosti na terminalskih manevrskih območjih visoke gostote; |
| --- | --- |

(a)

razširjeno upravljanje prihodov in navigacija na podlagi zmogljivosti na terminalskih manevrskih območjih visoke gostote;

| (b) | povezovanje in prepustnost letališč; |
| --- | --- |

(b)

povezovanje in prepustnost letališč;

| (c) | fleksibilno upravljanje zračnega prostora in prosta pot; |
| --- | --- |

(c)

fleksibilno upravljanje zračnega prostora in prosta pot;

| (d) | skupno upravljanje omrežja; |
| --- | --- |

(d)

skupno upravljanje omrežja;

| (e) | začetno upravljanje informacij za celotni sistem; |
| --- | --- |

(e)

začetno upravljanje informacij za celotni sistem;

| (f) | začetna izmenjava informacij o trajektoriji. |
| --- | --- |

(f)

začetna izmenjava informacij o trajektoriji.

Navedene funkcije ATM so opisane v Prilogi.

2.   Operativni deležniki iz Priloge in upravitelj omrežja uvedejo funkcije ATM iz odstavka 1 ter izvajajo povezane operativne postopke, ki omogočajo njihovo nemoteno delovanje v skladu s Prilogo in Izvedbeno uredbo (EU) št. 409/2013. Vojaški operativni deležniki uvedejo funkcije ATM le v obsegu, ki je potreben za izpolnjevanje točke 4 dela A Priloge II k Uredbi (ES) št. 552/2004.

Člen 4

Referenčno in spremno gradivo

Komisija na svojem spletnem mestu objavi naslednje referenčno in spremno gradivo za uvedbo funkcij ATM iz člena 3(1):

| (a) | okvirni seznam spremnega gradiva za fazo standardizacije in industrializacije, ki naj bi jo izvedlo skupno podjetje SESAR, vključno s ciljnimi datumi za izvedbo; |
| --- | --- |

(a)

okvirni seznam spremnega gradiva za fazo standardizacije in industrializacije, ki naj bi jo izvedlo skupno podjetje SESAR, vključno s ciljnimi datumi za izvedbo;

| (b) | okvirni časovni načrt v zvezi s potrebami po standardizaciji in ureditvi, vključno s sklici na izvedbena pravila in specifikacije Skupnosti, oblikovane v skladu s členoma 3 in 4 Uredbe (ES) št. 552/2004, in ciljnimi datumi za izvedbo; |
| --- | --- |

(b)

okvirni časovni načrt v zvezi s potrebami po standardizaciji in ureditvi, vključno s sklici na izvedbena pravila in specifikacije Skupnosti, oblikovane v skladu s členoma 3 in 4 Uredbe (ES) št. 552/2004, in ciljnimi datumi za izvedbo;

| (c) | celovito analizo stroškov in koristi, na podlagi katere se prouči možnost potrditve s strani deležnikov v okviru pilotnega skupnega projekta. |
| --- | --- |

(c)

celovito analizo stroškov in koristi, na podlagi katere se prouči možnost potrditve s strani deležnikov v okviru pilotnega skupnega projekta.

Člen 5

Spremljanje

Komisija izvaja spremljanje iz člena 6 Izvedbene uredbe (EU) št. 409/2013, zlasti z naslednjimi instrumenti načrtovanja in poročanja:

| (a) | mehanizmi poročanja o načrtovanju in izvajanju osrednjega načrta za ATM v Evropi; |
| --- | --- |

(a)

mehanizmi poročanja o načrtovanju in izvajanju osrednjega načrta za ATM v Evropi;

| (b) | strateški načrt omrežja in načrt delovanja omrežja; |
| --- | --- |

(b)

strateški načrt omrežja in načrt delovanja omrežja;

| (c) | načrti izvedbe, zlasti prek informacij iz točke (c) člena 11(3) in člena 11(5) Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 390/2013 (6) ter točke 2 Priloge II k navedeni uredbi; |
| --- | --- |

(c)

načrti izvedbe, zlasti prek informacij iz točke (c) člena 11(3) in člena 11(5) Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 390/2013 (6) ter točke 2 Priloge II k navedeni uredbi;

| (d) | poročevalne preglednice o stroških navigacijskih služb zračnega prometa, zlasti informacije iz vrstice 3.8 preglednice 1 in točke 2(m) Priloge II ter vrstic 2.1 do 2.4 preglednice 3 Priloge VII k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 391/2013 (7); |
| --- | --- |

(d)

poročevalne preglednice o stroških navigacijskih služb zračnega prometa, zlasti informacije iz vrstice 3.8 preglednice 1 in točke 2(m) Priloge II ter vrstic 2.1 do 2.4 preglednice 3 Priloge VII k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 391/2013 (7);

| (e) | spremljanje izvedbenih projektov iz člena 10 Izvedbene uredbe (EU) št. 409/2013 s strani upravitelja uvedbe; |
| --- | --- |

(e)

spremljanje izvedbenih projektov iz člena 10 Izvedbene uredbe (EU) št. 409/2013 s strani upravitelja uvedbe;

| (f) | mehanizmi poročanja o načrtovanju in izvajanju funkcionalnih blokov zračnega prostora; |
| --- | --- |

(f)

mehanizmi poročanja o načrtovanju in izvajanju funkcionalnih blokov zračnega prostora;

| (g) | mehanizmi poročanja o načrtovanju in izvajanju v zvezi s standardizacijo. |
| --- | --- |

(g)

mehanizmi poročanja o načrtovanju in izvajanju v zvezi s standardizacijo.

Člen 6

Pregled

Komisija pregleda to uredbo glede na informacije in nasvete, ki jih prejme od upravitelja omrežja v skladu s členom 9(2)(e), po usklajevanju in posvetovanju iz člena 9 Izvedbene uredbe (EU) št. 409/2013, ter glede na informacije, pridobljene s spremljanjem iz člena 5, in tehnološki razvoj na področju ATM, pri čemer predloži rezultate pregleda Odboru za enotno evropsko nebo.

V okviru pregleda se obravnavajo zlasti naslednji vidiki:

| (a) | napredek pri uvedbi funkcij ATM iz člena 3(1); |
| --- | --- |

(a)

napredek pri uvedbi funkcij ATM iz člena 3(1);

| (b) | uporaba obstoječih spodbud za izvajanje pilotnega skupnega projekta in možnosti novih spodbud; |
| --- | --- |

(b)

uporaba obstoječih spodbud za izvajanje pilotnega skupnega projekta in možnosti novih spodbud;

| (c) | prispevek pilotnega skupnega projekta k doseganju ciljev uspešnosti in izvajanju prožne uporabe zračnega prostora; |
| --- | --- |

(c)

prispevek pilotnega skupnega projekta k doseganju ciljev uspešnosti in izvajanju prožne uporabe zračnega prostora;

| (d) | dejanski stroški in koristi, ki izhajajo iz uvedbe funkcij ATM iz člena 3(1), vključno z opredelitvijo morebitnega lokalnega ali regionalnega negativnega učinka na katero koli posebno kategorijo operativnih deležnikov; |
| --- | --- |

(d)

dejanski stroški in koristi, ki izhajajo iz uvedbe funkcij ATM iz člena 3(1), vključno z opredelitvijo morebitnega lokalnega ali regionalnega negativnega učinka na katero koli posebno kategorijo operativnih deležnikov;

| (e) | potreba po prilagoditvi pilotnega skupnega projekta, zlasti njegovega osebnega in geografskega področja uporabe ter ciljnih datumov uvedbe iz Priloge; |
| --- | --- |

(e)

potreba po prilagoditvi pilotnega skupnega projekta, zlasti njegovega osebnega in geografskega področja uporabe ter ciljnih datumov uvedbe iz Priloge;

| (f) | napredek pri sestavi referenčnega in spremnega gradiva iz člena 4. |
| --- | --- |

(f)

napredek pri sestavi referenčnega in spremnega gradiva iz člena 4.

Komisija začne prvi pregled najpozneje 18 mesecev po odobritvi programa uvedbe.

Člen 7

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. junija 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 96, 31.3.2004, str. 10.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 409/2013 z dne 3. maja 2013 o opredelitvi skupnih projektov, vzpostavitvi mehanizma upravljanja in določitvi spodbud za podporo izvajanju osrednjega načrta za upravljanje zračnega prometa v Evropi (UL L 123, 4.5.2013, str. 1).

2

(3)  Uredba (ES) 552/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o interoperabilnosti evropske mreže za upravljanje zračnega prometa (uredba o interoperabilnosti) (UL L 96, 31.3.2004, str. 26).

3

(4)  UL L 96, 31.3.2004, str. 9.

4

(5)  Uredba (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o določitvi okvira za oblikovanje enotnega evropskega neba (okvirna uredba) (UL L 96, 31.3.2004, str. 1).

5

(6)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 390/2013 z dne 3. maja 2013 o določitvi načrta izvedbe za navigacijske službe zračnega prometa in funkcije omrežja (UL L 128, 9.5.2013, str. 1).

6

(7)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 391/2013 z dne 3. maja 2013 o določitvi skupne ureditve pristojbin za navigacijske službe zračnega prometa (UL L 128, 9.5.2013, str. 31).

7

---

PRILOGA

1.   RAZŠIRJENO UPRAVLJANJE PRIHODOV IN NAVIGACIJA NA PODLAGI ZMOGLJIVOSTI NA TERMINALSKIH MANEVRSKIH OBMOČJIH VISOKE GOSTOTE

Razširjeno upravljanje prihodov (Arrival Management – AMAN) in navigacija na podlagi zmogljivosti (Performance Based Navigation – PBN) na terminalskih manevrskih območjih (Terminal Manoeuvring Areas – TMA) visoke gostote izboljšujeta natančnost trajektorije prileta in olajšujeta razvrščanje zračnega prometa v zgodnejši fazi. Razširjeni AMAN podpira razširitev obzorja načrtovanja na najmanj 180–200 navtičnih milj, največ do najvišje točke spuščanja prihodnih letov in vključno z njo. PBN v TMA visoke gostote zajema razvoj in izvajanje postopkov z nizko porabo goriva in/ali okolju prijaznih postopkov za prihode in odhode (zahtevana zmogljivost navigacije 1 standardnih instrumentalnih odhodov (Required Navigation Performance 1 Standard Instrument Departures – RNP 1 SID), standardne prihodne zračne poti (Standard Arrival Routes – STAR)) ter prilet (zahtevana zmogljivost navigacije priletov (Required Navigation Performance Approach – RNP APCH)).

Ta funkcija je sestavljena iz dveh podfunkcij:

| — | upravljanje prihodov, razširjeno na zračni prostor na zračnih poteh, |
| --- | --- |

—

upravljanje prihodov, razširjeno na zračni prostor na zračnih poteh,

| — | izboljšan zračni prostor na terminalih z uporabo delovanja na podlagi RNP. |
| --- | --- |

—

izboljšan zračni prostor na terminalih z uporabo delovanja na podlagi RNP.

1.1   Delovno in tehnično področje uporabe

1.1.1   Upravljanje prihodov, razširjeno na zračni prostor na zračnih poteh

Upravljanje prihodov, razširjeno na zračni prostor na zračnih poteh, razširja obzorje AMAN s 100–120 navtičnih milj na 180–200 navtičnih milj od letališča prihoda. Razvrščanje prometa se lahko opravlja med letom in v zgodnjih fazah spuščanja.

Službe kontrole zračnega prometa (Air Traffic Control – ATC) v TMA, ki izvajajo operacije AMAN, se usklajujejo z enotami služb zračnega prometa (Air Traffic Services – ATS), odgovornimi za sosednje sektorje zračnih poti.

Za izvajanje te funkcije se lahko uporabijo obstoječe tehnike za upravljanje omejitev AMAN, zlasti tehnika „izgubljanja ali pridobivanja časa“ in tehnika „nasvetov glede hitrosti“.

Sistemske zahteve

| — | Sistemi AMAN zagotovijo informacije o časovnem zaporedju prihodov v sisteme ATC na zračnih poteh do največ 180–200 navtičnih milj od letališča prihoda. |
| --- | --- |

—

Sistemi AMAN zagotovijo informacije o časovnem zaporedju prihodov v sisteme ATC na zračnih poteh do največ 180–200 navtičnih milj od letališča prihoda.

| — | Sistemi ATC predhodnih enot službe zračnega prometa upravljajo omejitve AMAN. Izmenjava podatkov, obdelovanje podatkov in prikaz informacij na ustreznih delovnih položajih kontrolorja v enotah ATS podpirajo upravljanje omejitev prihodov; izmenjava podatkov med enotami ATS se lahko doseže z obstoječo tehnologijo pred izvedbo storitev upravljanja informacij za celotni sistem (System-Wide Information Management – SWIM). |
| --- | --- |

—

Sistemi ATC predhodnih enot službe zračnega prometa upravljajo omejitve AMAN. Izmenjava podatkov, obdelovanje podatkov in prikaz informacij na ustreznih delovnih položajih kontrolorja v enotah ATS podpirajo upravljanje omejitev prihodov; izmenjava podatkov med enotami ATS se lahko doseže z obstoječo tehnologijo pred izvedbo storitev upravljanja informacij za celotni sistem (System-Wide Information Management – SWIM).

1.1.2   Izboljšan zračni prostor na terminalih z uporabo delovanja na podlagi RNP

Izboljšan zračni prostor na terminalih z uporabo delovanja na podlagi RNP vsebuje izvajanje okolju prijaznih postopkov za prihode/odhode in prilet z uporabo PBN v TMA visoke gostote, kot je določeno v naslednjih navigacijskih specifikacijah:

| — | SID in STAR, ki uporabljajo specifikacijo RNP 1 z uporabo terminatorja poti z določenim polmerom (Radius to Fix – RF), |
| --- | --- |

—

SID in STAR, ki uporabljajo specifikacijo RNP 1 z uporabo terminatorja poti z določenim polmerom (Radius to Fix – RF),

| — | zahtevana zmogljivost navigacije priletov (RNP APCH) s postopkom prileta z vertikalnim vodenjem (Approach Procedure with Vertical guidance – APV). |
| --- | --- |

—

zahtevana zmogljivost navigacije priletov (RNP APCH) s postopkom prileta z vertikalnim vodenjem (Approach Procedure with Vertical guidance – APV).

Izboljšan zračni prostor na terminalih z uporabo delovanja na podlagi RNP vključuje:

| — | RNP 1 SID, STAR in prehode (z uporabo priloge o določenem polmeru (RF)), |
| --- | --- |

—

RNP 1 SID, STAR in prehode (z uporabo priloge o določenem polmeru (RF)),

| — | RNP APCH (bočna navigacija/vertikalna navigacija (Lateral Navigation/Vertical Navigation – LNAV/VNAV) in minimum delovanja lokatorja z vertikalnim vodenjem (Localiser Performance with Vertical guidance – LPV)). |
| --- | --- |

—

RNP APCH (bočna navigacija/vertikalna navigacija (Lateral Navigation/Vertical Navigation – LNAV/VNAV) in minimum delovanja lokatorja z vertikalnim vodenjem (Localiser Performance with Vertical guidance – LPV)).

Sistemske zahteve

Sistemi ATC in varnostne mreže ATC omogočijo delovanje PBN terminalskega manevrskega območja in prileta.

| — | Za operacije RNP 1 mora bočna in vzdolžna napaka celotnega sistema (Total System Error – TSE) znašati največ +/–1 navtična milja najmanj 95 % časa letenja, poleg tega so potrebni spremljanje izvedbe v zrakoplovu, zmožnost opozarjanja in navigacijske baze podatkov z visoko ravnijo integritete. |
| --- | --- |

—

Za operacije RNP 1 mora bočna in vzdolžna napaka celotnega sistema (Total System Error – TSE) znašati največ +/–1 navtična milja najmanj 95 % časa letenja, poleg tega so potrebni spremljanje izvedbe v zrakoplovu, zmožnost opozarjanja in navigacijske baze podatkov z visoko ravnijo integritete.

| — | Za RNP APCH znaša bočna in vzdolžna napaka celotnega sistema +/–0,3 navtične milje najmanj 95 % časa letenja pri delu končnega prileta, poleg tega so potrebni spremljanje izvedbe v zrakoplovu, zmožnost opozarjanja in navigacijske baze podatkov z visoko ravnijo integritete.
  Za RNP 1 in tudi zmožnost RNP APCH so potrebni vnosi iz globalnega satelitskega navigacijskega sistema (GNSS). |
| --- | --- |

—

Za RNP APCH znaša bočna in vzdolžna napaka celotnega sistema +/–0,3 navtične milje najmanj 95 % časa letenja pri delu končnega prileta, poleg tega so potrebni spremljanje izvedbe v zrakoplovu, zmožnost opozarjanja in navigacijske baze podatkov z visoko ravnijo integritete.

Za RNP 1 in tudi zmožnost RNP APCH so potrebni vnosi iz globalnega satelitskega navigacijskega sistema (GNSS).

| — | Vertikalno navigacijo za podporo APV lahko zagotovi satelitski dopolnilni sistem (SBAS) za GNSS ali barometrski višinski senzorji. |
| --- | --- |

—

Vertikalno navigacijo za podporo APV lahko zagotovi satelitski dopolnilni sistem (SBAS) za GNSS ali barometrski višinski senzorji.

1.2   Geografsko področje uporabe

1.2.1   Države članice EU in Efte

Razširjeni AMAN in PBN v TMA visoke gostote ter povezanih sektorjih zračnih poti delujeta na naslednjih letališčih:

| — | Heathrow, London |
| --- | --- |

—

Heathrow, London

| — | CDG, Pariz |
| --- | --- |

—

CDG, Pariz

| — | Gatwick, London |
| --- | --- |

—

Gatwick, London

| — | Orly, Pariz |
| --- | --- |

—

Orly, Pariz

| — | Stansted, London |
| --- | --- |

—

Stansted, London

| — | Malpensa, Milano |
| --- | --- |

—

Malpensa, Milano

| — | Frankfurt International |
| --- | --- |

—

Frankfurt International

| — | Barajas, Madrid |
| --- | --- |

—

Barajas, Madrid

| — | Schiphol, Amsterdam |
| --- | --- |

—

Schiphol, Amsterdam

| — | Franz Josef Strauss, München |
| --- | --- |

—

Franz Josef Strauss, München

| — | Fiumicino, Rim |
| --- | --- |

—

Fiumicino, Rim

| — | El Prat, Barcelona |
| --- | --- |

—

El Prat, Barcelona

| — | Kloten, Zürich (1) |
| --- | --- |

—

Kloten, Zürich (1)

| — | Düsseldorf International |
| --- | --- |

—

Düsseldorf International

| — | Brussels National |
| --- | --- |

—

Brussels National

| — | Oslo Gardermoen (2) |
| --- | --- |

—

Oslo Gardermoen (2)

| — | Arlanda, Stockholm |
| --- | --- |

—

Arlanda, Stockholm

| — | Brandenburg Airport, Berlin |
| --- | --- |

—

Brandenburg Airport, Berlin

| — | Manchester Ringway |
| --- | --- |

—

Manchester Ringway

| — | Palma De Mallorca Son San Juan |
| --- | --- |

—

Palma De Mallorca Son San Juan

| — | Kastrup, København |
| --- | --- |

—

Kastrup, København

| — | Schwechat, Dunaj |
| --- | --- |

—

Schwechat, Dunaj

| — | Dublin |
| --- | --- |

—

Dublin

| — | Cote d'Azur, Nica. |
| --- | --- |

—

Cote d'Azur, Nica.

1.2.2   Druge tretje države

Razširjeni AMAN in PBN v TMA visoke gostote morata delovati na letališču Atatürk v Istanbulu.

1.3   Deležniki, ki so zadolženi za izvajanje funkcije, in ciljni datum uvedbe

Izvajalci ATS in upravitelj omrežja zagotovijo, da enote ATS, ki zagotavljajo storitve ATC znotraj zračnega prostora na terminalih letališč iz točke 1.2 in povezanih sektorjev zračnih poti, od 1. januarja 2024 izvajajo razširjeni AMAN in PBN v TMA visoke gostote.

1.4   Potreba po sinhronizaciji

Uvedba funkcije razširjenega AMAN in PBN v TMA visoke gostote se koordinira zaradi morebitnega učinka zapoznele izvedbe na letališčih iz točke 1.2 na delovanje mreže. S tehničnega vidika se uvedba ciljnega sistema in postopkovnih sprememb sinhronizira, da se zagotovi izpolnitev ciljev glede učinkovitosti. Sinhronizacija naložb vključuje več upravljavcev letališč in izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa. Poleg tega se izvede sinhronizacija med povezano fazo industrializacije, zlasti v dobaviteljski panogi.

1.5   Ključni temeljni pogoji

Za to funkcijo ni temeljnih pogojev. Obstoječi AMAN olajša operativno vključitev te funkcije upravljanja zračnega prometa (Air Traffic Management – ATM) v obstoječe sisteme.

1.6   Medsebojne odvisnosti z drugimi funkcijami ATM

| — | Izmenjava podatkov med enotami ATS, zlasti v zvezi z razširjenim AMAN, se izvede z uporabo storitev SWIM, kjer je na voljo funkcija iSWIM iz točke 5. |
| --- | --- |

—

Izmenjava podatkov med enotami ATS, zlasti v zvezi z razširjenim AMAN, se izvede z uporabo storitev SWIM, kjer je na voljo funkcija iSWIM iz točke 5.

| — | AMAN uporabi prek navzdolnje povezave prenesene informacije o trajektoriji, opredeljene v točki 6, kadar so na voljo. |
| --- | --- |

—

AMAN uporabi prek navzdolnje povezave prenesene informacije o trajektoriji, opredeljene v točki 6, kadar so na voljo.

2.   POVEZOVANJE IN PREPUSTNOST LETALIŠČ

Povezovanje in prepustnost letališč olajšata zagotavljanje kontrolnih storitev prileta in letališča z izboljšanjem varnosti in prepustnosti vzletno-pristajalnih stez, spodbujanjem vključevanja vožnje zrakoplova po tleh in zmanjšanjem števila nevarnih situacij na vzletno-pristajalni stezi.

Ta funkcija je sestavljena iz petih podfunkcij:

| — | upravljanje odhodov, sinhronizirano s predodhodnim razvrščanjem, |
| --- | --- |

—

upravljanje odhodov, sinhronizirano s predodhodnim razvrščanjem,

| — | upravljanje odhodov z vključevanjem omejitev upravljanja površine, |
| --- | --- |

—

upravljanje odhodov z vključevanjem omejitev upravljanja površine,

| — | časovno razdvajanje za končni prilet, |
| --- | --- |

—

časovno razdvajanje za končni prilet,

| — | samodejna pomoč kontrolorju za načrtovanje in usmeritev premikanja po površini, |
| --- | --- |

—

samodejna pomoč kontrolorju za načrtovanje in usmeritev premikanja po površini,

| — | varnostne mreže letališča. |
| --- | --- |

—

varnostne mreže letališča.

2.1   Delovno in tehnično področje uporabe

2.1.1   Upravljanje odhodov, sinhronizirano s predodhodnim razvrščanjem

Upravljanje odhodov, sinhronizirano s predodhodnim razvrščanjem, je sredstvo za izboljšanje odhodnih tokov na enem ali več letališčih z izračunom ciljnega časa vzleta (Target Take Off Time – TTOT) in ciljnega časa dovoljenega zagona (Target Start Approval Time – TSAT) za vsak let, pri čemer se upošteva več omejitev in preferenc. Predodhodno upravljanje je sestavljeno iz merjenja odhodnega toka proti vzletno-pristajalni stezi z upravljanjem časov začetka gibanja zrakoplova (Off-Block-Times) (prek zagonskih časov – Start-up-Times), ki upoštevajo razpoložljivo zmogljivost vzletno-pristajalne steze. V kombinaciji z letališkim sodelovalnim sprejemanjem odločitev (Airport – Collaborative Decision Making – A-CDM) predodhodno upravljanje zmanjša čas vožnje zrakoplova po tleh, poveča upoštevanje upravljanja pretoka zračnega prometa – slot (Air Traffic Flow Management-Slot – ATFM-Slot) in predvidljivost odhodnih časov. Upravljanje odhodov je namenjeno čim večjemu pretoku prometa na vzletno-pristajalni stezi z določitvijo zaporedja z najmanjšimi optimiziranimi razdvajanji.

Operativni deležniki, vključeni v A-CDM, skupno vzpostavijo predodhodna zaporedja ob upoštevanju sprejetih načel, ki se uporabijo iz posebnih razlogov (kot so čas zadrževanja na vzletno-pristajalni stezi, upoštevanje slota, odhodne zračne poti, preference uporabnika zračnega prostora, omejitev nočnih letov, izpraznitev postajališča/vrat za prihodne zrakoplove, neugodne vremenske razmere, vključno z razledenitvijo, dejanske kapacitete letaliških stez/vzletno-pristajalne steze, trenutne omejitve itd.).

Sistemske zahteve

| — | Sistemi upravljanja odhodov (Departure Management – DMAN) in sistemi A-CDM se integrirajo in podpirajo optimizirano predodhodno razvrščanje s sistemi upravljanja informacij za uporabnike zračnega prostora (podatki o ciljnem času začetka gibanja zrakoplova; Target Off Block Time – TOBT) in letališče (povezani podatki). |
| --- | --- |

—

Sistemi upravljanja odhodov (Departure Management – DMAN) in sistemi A-CDM se integrirajo in podpirajo optimizirano predodhodno razvrščanje s sistemi upravljanja informacij za uporabnike zračnega prostora (podatki o ciljnem času začetka gibanja zrakoplova; Target Off Block Time – TOBT) in letališče (povezani podatki).

| — | Sistemi DMAN natančno določijo skupno zaporedje in zagotovijo TSAT in TTOT. TSAT in TTOT upoštevata različne čase vožnje zrakoplova po tleh in se posodabljata v skladu z dejanskim vzletom zrakoplova; sistemi DMAN kontrolorju zračnega prometa zagotovijo seznam TSAT in TTOT za merjenje zrakoplovov. |
| --- | --- |

—

Sistemi DMAN natančno določijo skupno zaporedje in zagotovijo TSAT in TTOT. TSAT in TTOT upoštevata različne čase vožnje zrakoplova po tleh in se posodabljata v skladu z dejanskim vzletom zrakoplova; sistemi DMAN kontrolorju zračnega prometa zagotovijo seznam TSAT in TTOT za merjenje zrakoplovov.

2.1.2   Upravljanje odhodov z vključevanjem omejitev upravljanja površine

Upravljanje odhodov z vključevanjem omejitev upravljanja površine je orodje ATM, ki določa optimalne načrte premikanja po površini (kot so načrti poti vožnje zrakoplova po tleh), vključno z izračunom in razvrščanjem gibanja ter optimiziranjem uporabe virov (npr. zmogljivosti za razledenitev). Odhodno zaporedje na vzletno-pristajalni stezi se optimizira glede na dejanske prometne razmere, pri čemer se odraža vsaka sprememba v obdobju od odmika od vrat ali med vožnjo zrakoplova po tleh do vzletno-pristajalne steze.

Napredni sistemi vodenja in kontrole premikanja po površini (Advanced Surface Movement Guidance and Control Systems – A-SMGCS) zagotovijo optimiziran čas vožnje zrakoplova po tleh in izboljšajo predvidljivost časov vzleta s spremljanjem dejanskega prometa po površini ter z upoštevanjem posodobljenih časov vožnje zrakoplova po tleh pri upravljanju odhodov.

Sistemske zahteve

| — | Sistemi DMAN upoštevajo spremenljive in posodobljene čase vožnje zrakoplova po tleh za izračun TTOT in TSAT. Razvijejo se vmesniki med DMAN in usmerjanjem A-SMGCS. |
| --- | --- |

—

Sistemi DMAN upoštevajo spremenljive in posodobljene čase vožnje zrakoplova po tleh za izračun TTOT in TSAT. Razvijejo se vmesniki med DMAN in usmerjanjem A-SMGCS.

| — | DMAN, ki vključuje omejitve A-SMGCS z uporabo digitalnega sistema, kot so elektronski stripi (Electronic Flight Strips – EFS), z napredno funkcijo usmerjanja A-SMGCS se vključi v sisteme obdelave podatkov o letih za odhodno razvrščanje in računanje za usmerjanje. |
| --- | --- |

—

DMAN, ki vključuje omejitve A-SMGCS z uporabo digitalnega sistema, kot so elektronski stripi (Electronic Flight Strips – EFS), z napredno funkcijo usmerjanja A-SMGCS se vključi v sisteme obdelave podatkov o letih za odhodno razvrščanje in računanje za usmerjanje.

| — | Uvede se funkcija usmerjanja A-SMGCS. |
| --- | --- |

—

Uvede se funkcija usmerjanja A-SMGCS.

2.1.3   Časovno razdvajanje za končni prilet

Časovno razdvajanje (Time-Based Separation – TBS) je sestavljeno iz razdvajanja zrakoplovov v zaporedju prileta na vzletno-pristajalno stezo, pri čemer se namesto razdalj uporabljajo časovni presledki. Uporabi se lahko med končnim priletom, tako da kontrolorju omogoči prikaz podatkov o enakovredni razdalji ob upoštevanju prevladujočih vetrovnih razmer. Minimum radarskega razdvajanja in merila razdvajanja zaradi vrtinčne sledi se vključijo v podporno orodje TBS za zagotavljanje smernic kontrolorju zračnega prometa, da se omogočijo časovni razmiki zrakoplovov med končnim priletom, ki upoštevajo učinek čelnega vetra.

Sistemske zahteve

| — | Sistemi obdelave podatkov o letih in sistemi AMAN so združljivi s podpornim orodjem TBS in lahko preklapljajo med pravili radarskega razdvajanja vrtinčne sledi na podlagi časa in razdalje. |
| --- | --- |

—

Sistemi obdelave podatkov o letih in sistemi AMAN so združljivi s podpornim orodjem TBS in lahko preklapljajo med pravili radarskega razdvajanja vrtinčne sledi na podlagi časa in razdalje.

| — | Delovni položaj kontrolorja vključuje podporno orodje TBS z varnostnimi mrežami za podporo kontrolorju zračnega prometa, da se izračuna razdalja TBS ob upoštevanju minimalnega radarskega razdvajanja z uporabo dejanskih vetrovnih razmer drsne strmine. |
| --- | --- |

—

Delovni položaj kontrolorja vključuje podporno orodje TBS z varnostnimi mrežami za podporo kontrolorju zračnega prometa, da se izračuna razdalja TBS ob upoštevanju minimalnega radarskega razdvajanja z uporabo dejanskih vetrovnih razmer drsne strmine.

| — | Lokalne meteorološke (MET) informacije o dejanskih vetrovnih razmerah drsne strmine se zagotovijo podpornemu orodju TBS. |
| --- | --- |

—

Lokalne meteorološke (MET) informacije o dejanskih vetrovnih razmerah drsne strmine se zagotovijo podpornemu orodju TBS.

| — | Podporno orodje TBS zagotovi samodejno spremljanje in opozarjanje na neskladno hitrost letenja pri končnem priletu, samodejno spremljanje in opozarjanje na kršitve razdvajanja ter samodejno spremljanje in opozarjanje, če je na kazalnik razdvajanja vklopljen napačen zrakoplov. |
| --- | --- |

—

Podporno orodje TBS zagotovi samodejno spremljanje in opozarjanje na neskladno hitrost letenja pri končnem priletu, samodejno spremljanje in opozarjanje na kršitve razdvajanja ter samodejno spremljanje in opozarjanje, če je na kazalnik razdvajanja vklopljen napačen zrakoplov.

| — | Podporno orodje TBS in povezan delovni položaj kontrolorja izračunata razdaljo kazalnika ter jo prikažeta na zaslonih kontrolorja. |
| --- | --- |

—

Podporno orodje TBS in povezan delovni položaj kontrolorja izračunata razdaljo kazalnika ter jo prikažeta na zaslonih kontrolorja.

| — | Varnostne mreže, ki zajemajo samodejno spremljanje in opozarjanje na kršitve razdvajanja, podpirajo delovanje TBS. |
| --- | --- |

—

Varnostne mreže, ki zajemajo samodejno spremljanje in opozarjanje na kršitve razdvajanja, podpirajo delovanje TBS.

2.1.4   Samodejna pomoč kontrolorju za načrtovanje in usmeritev premikanja po površini

Funkcije načrtovanja in usmeritve A-SMGCS zagotovijo samodejno ustvarjanje poti vožnje zrakoplova po tleh z ustreznim predvidenim časom vožnje zrakoplova po tleh in upravljanjem morebitnih konfliktov.

Poti vožnje zrakoplova po tleh lahko ročno spremeni kontrolor zračnega prometa, preden so določene za zrakoplov in vozila. Te poti so na voljo v sistemu obdelave podatkov o letih.

Sistemske zahteve

| — | Funkcija načrtovanja in usmeritve A-SMGCS izračuna operativno najustreznejšo pot, na kateri je čim manj konfliktov in ki zrakoplovu omogoča premikanje od postajališča do vzletno-pristajalne steze, od vzletno-pristajalne steze do postajališča ali katero koli drugo premikanje po površini. |
| --- | --- |

—

Funkcija načrtovanja in usmeritve A-SMGCS izračuna operativno najustreznejšo pot, na kateri je čim manj konfliktov in ki zrakoplovu omogoča premikanje od postajališča do vzletno-pristajalne steze, od vzletno-pristajalne steze do postajališča ali katero koli drugo premikanje po površini.

| — | Delovni položaj kontrolorja kontrolorju zračnega prometa omogoči upravljanje površinskih trajektorij poti. |
| --- | --- |

—

Delovni položaj kontrolorja kontrolorju zračnega prometa omogoči upravljanje površinskih trajektorij poti.

| — | Sistem obdelave podatkov o letih lahko prejme načrtovane in prazne poti, dodeljene zrakoplovu in vozilom, ter obdeluje stanje poti za vse zadevne zrakoplove in vozila. |
| --- | --- |

—

Sistem obdelave podatkov o letih lahko prejme načrtovane in prazne poti, dodeljene zrakoplovu in vozilom, ter obdeluje stanje poti za vse zadevne zrakoplove in vozila.

2.1.5   Varnostne mreže letališča

Varnostne mreže letališča so sestavljene iz zaznavanja in opozarjanja na dovoljenja ATC zrakoplovom, ki lahko privedejo do konflikta, ter odstopanje vozil in zrakoplovov od njihovih navodil, postopkov ali usmeritve, zaradi česar lahko za vozila in zrakoplove obstaja tveganje trka. Področje uporabe te podfunkcije vključuje območje gibanja na površini vzletno-pristajalne steze in letališča.

Podporna orodja ATC na letališču zagotovijo zaznavanje dovoljenj ATC, ki lahko privedejo do konflikta, izvaja pa jih sistem ATC na podlagi poznavanja podatkov, vključno z dovoljenji, ki jih da kontrolor zračnega prometa zrakoplovom in vozilom, dodeljeno vzletno-pristajalno stezo in točko čakanja. Kontrolor zračnega prometa vnese vsa dovoljenja zrakoplovom ali vozilom v sistem ATC z uporabo digitalnega sistema, kot je EFS.

Opredelijo se različne vrste dovoljenj, ki lahko privedejo do konflikta (na primer postavljanje v vrsto glede na vzlet). Nekatera lahko temeljijo samo na vnosu kontrolorja zračnega prometa, druga lahko poleg tega uporabljajo druge podatke, kot so nadzorni podatki A-SMGCS.

Orodja varnostnih mrež letališča opozorijo kontrolorje zračnega prometa, ko zrakoplovi in vozila odstopajo od navodil ATC, postopkov ali poti. Navodila kontrolorja zračnega prometa, ki so na voljo v elektronski obliki (prek digitalnega sistema, kot je EFS), se združijo z drugimi podatki, kot so načrt leta, nadzor, usmeritev, objavljena pravila in postopki. Združitev teh podatkov bo sistemu omogočila spremljanje informacij in kadar se bodo zaznala neskladja, bo kontrolor zračnega prometa prejel opozorilo (na primer odsotnost dovoljenja za odmik).

Sistemske zahteve

| — | Varnostne mreže letališča združujejo nadzorne podatke A-SMGCS in dovoljenja kontrolorja v zvezi z vzletno-pristajalno stezo; spremljanje skladnosti letališča združuje usmeritev premikanja po površini A-SMGCS, nadzorne podatke in dovoljenja kontrolorja glede usmeritev. |
| --- | --- |

—

Varnostne mreže letališča združujejo nadzorne podatke A-SMGCS in dovoljenja kontrolorja v zvezi z vzletno-pristajalno stezo; spremljanje skladnosti letališča združuje usmeritev premikanja po površini A-SMGCS, nadzorne podatke in dovoljenja kontrolorja glede usmeritev.

| — | A-SMGCS vključuje napredno funkcijo usmeritve in načrtovanja iz točke 2.1.4 te priloge, da se omogočijo opozorila spremljanja skladnosti. |
| --- | --- |

—

A-SMGCS vključuje napredno funkcijo usmeritve in načrtovanja iz točke 2.1.4 te priloge, da se omogočijo opozorila spremljanja skladnosti.

| — | A-SMGCS vključuje funkcijo za ustvarjanje in distribuiranje ustreznih opozoril. Ta opozorila se uvedejo kot dodatna plast poleg obstoječih opozoril A-SMGCS ravni 2 in ne kot njihov nadomestek. |
| --- | --- |

—

A-SMGCS vključuje funkcijo za ustvarjanje in distribuiranje ustreznih opozoril. Ta opozorila se uvedejo kot dodatna plast poleg obstoječih opozoril A-SMGCS ravni 2 in ne kot njihov nadomestek.

| — | Delovni položaj kontrolorja gosti opozorila z ustreznim vmesnikom človek-stroj, vključno s podporo za preklic opozorila. |
| --- | --- |

—

Delovni položaj kontrolorja gosti opozorila z ustreznim vmesnikom človek-stroj, vključno s podporo za preklic opozorila.

| — | Digitalni sistemi, kot so EFS, združujejo navodila, ki jih da kontrolor zračnega prometa, z drugimi podatki, kot so načrt leta, nadzor, usmeritev, objavljena pravila in postopki. |
| --- | --- |

—

Digitalni sistemi, kot so EFS, združujejo navodila, ki jih da kontrolor zračnega prometa, z drugimi podatki, kot so načrt leta, nadzor, usmeritev, objavljena pravila in postopki.

2.2   Geografsko področje uporabe

2.2.1   Države članice EU in Efte

Upravljanje odhodov, sinhronizirano s predodhodnim razvrščanjem, upravljanje odhodov z vključevanjem omejitev upravljanja površine, samodejna pomoč kontrolorju za načrtovanje in usmeritev premikanja po površini in varnostne mreže letališča delujejo na naslednjih letališčih:

| — | Heathrow, London |
| --- | --- |

—

Heathrow, London

| — | CDG, Pariz |
| --- | --- |

—

CDG, Pariz

| — | Gatwick, London |
| --- | --- |

—

Gatwick, London

| — | Orly, Pariz |
| --- | --- |

—

Orly, Pariz

| — | Stansted, London |
| --- | --- |

—

Stansted, London

| — | Malpensa, Milano |
| --- | --- |

—

Malpensa, Milano

| — | Frankfurt International |
| --- | --- |

—

Frankfurt International

| — | Barajas, Madrid |
| --- | --- |

—

Barajas, Madrid

| — | Schiphol, Amsterdam |
| --- | --- |

—

Schiphol, Amsterdam

| — | Franz Josef Strauss, München |
| --- | --- |

—

Franz Josef Strauss, München

| — | Fiumicino, Rim |
| --- | --- |

—

Fiumicino, Rim

| — | El Prat, Barcelona |
| --- | --- |

—

El Prat, Barcelona

| — | Kloten, Zurich (3) |
| --- | --- |

—

Kloten, Zurich (3)

| — | Düsseldorf International |
| --- | --- |

—

Düsseldorf International

| — | Brussels National |
| --- | --- |

—

Brussels National

| — | Oslo Gardermoen (4) |
| --- | --- |

—

Oslo Gardermoen (4)

| — | Arlanda, Stockholm |
| --- | --- |

—

Arlanda, Stockholm

| — | Brandenburg Airport, Berlin |
| --- | --- |

—

Brandenburg Airport, Berlin

| — | Manchester Ringway |
| --- | --- |

—

Manchester Ringway

| — | Palma De Mallorca Son San Juan |
| --- | --- |

—

Palma De Mallorca Son San Juan

| — | Kastrup, København |
| --- | --- |

—

Kastrup, København

| — | Schwechat, Dunaj |
| --- | --- |

—

Schwechat, Dunaj

| — | Dublin |
| --- | --- |

—

Dublin

| — | Cote d'Azur, Nica. |
| --- | --- |

—

Cote d'Azur, Nica.

Časovno razdvajanje za končni prilet deluje na naslednjih letališčih:

| — | Heathrow, London |
| --- | --- |

—

Heathrow, London

| — | Gatwick, London |
| --- | --- |

—

Gatwick, London

| — | Orly, Pariz |
| --- | --- |

—

Orly, Pariz

| — | Malpensa, Milano |
| --- | --- |

—

Malpensa, Milano

| — | Frankfurt International |
| --- | --- |

—

Frankfurt International

| — | Barajas, Madrid |
| --- | --- |

—

Barajas, Madrid

| — | Schiphol, Amsterdam |
| --- | --- |

—

Schiphol, Amsterdam

| — | Franz Josef Strauss, München |
| --- | --- |

—

Franz Josef Strauss, München

| — | Fiumicino, Rim |
| --- | --- |

—

Fiumicino, Rim

| — | Kloten, Zürich (5) |
| --- | --- |

—

Kloten, Zürich (5)

| — | Düsseldorf International |
| --- | --- |

—

Düsseldorf International

| — | Oslo Gardermoen (6) |
| --- | --- |

—

Oslo Gardermoen (6)

| — | Manchester Ringway |
| --- | --- |

—

Manchester Ringway

| — | Kastrup, København |
| --- | --- |

—

Kastrup, København

| — | Schwechat, Dunaj |
| --- | --- |

—

Schwechat, Dunaj

| — | Dublin. |
| --- | --- |

—

Dublin.

2.2.2   Druge tretje države

Vse podfunkcije, navedene v tej točki, morajo delovati na letališču Atatürk v Istanbulu.

2.3   Deležniki, ki so zadolženi za izvajanje funkcije, in ciljni datumi uvedbe

Ponudniki ATS in upravljavci letališč, ki zagotavljajo storitve na letališčih, kot so navedeni v točki 2.2, izvajajo:

| — | upravljanje odhodov, sinhronizirano s predodhodnim razvrščanjem od 1. januarja 2021, |
| --- | --- |

—

upravljanje odhodov, sinhronizirano s predodhodnim razvrščanjem od 1. januarja 2021,

| — | upravljanje odhodov z vključevanjem omejitev upravljanja površine od 1. januarja 2021, |
| --- | --- |

—

upravljanje odhodov z vključevanjem omejitev upravljanja površine od 1. januarja 2021,

| — | časovno razdvajanje za končni prilet od 1. januarja 2024, |
| --- | --- |

—

časovno razdvajanje za končni prilet od 1. januarja 2024,

| — | samodejno pomoč kontrolorju za načrtovanje in usmeritev premikanja po površini od 1. januarja 2024, |
| --- | --- |

—

samodejno pomoč kontrolorju za načrtovanje in usmeritev premikanja po površini od 1. januarja 2024,

| — | varnostne mreže letališča od 1. januarja 2021. |
| --- | --- |

—

varnostne mreže letališča od 1. januarja 2021.

2.4   Potreba po sinhronizaciji

Uvedba funkcije povezovanja in prepustnosti letališč se koordinira zaradi morebitnega učinka zapoznele izvedbe na ciljnih letališčih na delovanje mreže. S tehničnega vidika se uvedba ciljnega sistema in postopkovnih sprememb sinhronizira, da se zagotovi izpolnitev ciljev glede učinkovitosti. Ta sinhronizacija naložb vključuje več upravljavcev letališč in izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa. Poleg tega se izvede sinhronizacija med povezano fazo industrializacije, zlasti v dobaviteljski panogi in med organi za standardizacijo.

2.5   Ključni temeljni pogoji

Potrebni so naslednji temeljni pogoji:

| — | digitalni sistemi, kot so EFS, A-CDM in prvotni DMAN za upravljanje odhodov, sinhronizirani s predodhodnim razvrščanjem, |
| --- | --- |

—

digitalni sistemi, kot so EFS, A-CDM in prvotni DMAN za upravljanje odhodov, sinhronizirani s predodhodnim razvrščanjem,

| — | digitalni sistemi, kot so EFS, prvotni DMAN ter A-SMGCS ravni 1 in 2 za upravljanje odhodov z vključevanjem omejitev upravljanja površine, |
| --- | --- |

—

digitalni sistemi, kot so EFS, prvotni DMAN ter A-SMGCS ravni 1 in 2 za upravljanje odhodov z vključevanjem omejitev upravljanja površine,

| — | digitalni sistemi, kot je EFS za TBS, |
| --- | --- |

—

digitalni sistemi, kot je EFS za TBS,

| — | digitalni sistemi, kot sta EFS in A-SMGCS ravni 1 in 2 za samodejno pomoč kontrolorju za načrtovanje in usmeritev premikanja po površini, |
| --- | --- |

—

digitalni sistemi, kot sta EFS in A-SMGCS ravni 1 in 2 za samodejno pomoč kontrolorju za načrtovanje in usmeritev premikanja po površini,

| — | digitalni sistemi, kot sta EFS in nadzor A-SMGCS za varnostne mreže letališča. |
| --- | --- |

—

digitalni sistemi, kot sta EFS in nadzor A-SMGCS za varnostne mreže letališča.

2.6   Medsebojne odvisnosti z drugimi funkcijami ATM

| — | Medsebojnih odvisnosti z drugimi funkcijami ATM ni. |
| --- | --- |

—

Medsebojnih odvisnosti z drugimi funkcijami ATM ni.

| — | Podfunkciji upravljanje odhodov, sinhronizirano s predodhodnim razvrščanjem, in časovno razdvajanje za končni prilet se lahko izvedeta neodvisno od drugih podfunkcij; izvajanje podfunkcij upravljanje odhodov z vključevanjem omejitev upravljanja površine in varnostne mreže letališča zahteva razpoložljivost podfunkcije samodejna pomoč kontrolorjem za načrtovanje in usmeritev premikanja po površini (A-SMGCS raven 2+). |
| --- | --- |

—

Podfunkciji upravljanje odhodov, sinhronizirano s predodhodnim razvrščanjem, in časovno razdvajanje za končni prilet se lahko izvedeta neodvisno od drugih podfunkcij; izvajanje podfunkcij upravljanje odhodov z vključevanjem omejitev upravljanja površine in varnostne mreže letališča zahteva razpoložljivost podfunkcije samodejna pomoč kontrolorjem za načrtovanje in usmeritev premikanja po površini (A-SMGCS raven 2+).

3.   FLEKSIBILNO UPRAVLJANJE ZRAČNEGA PROSTORA IN PROSTA POT

Kombinirano delovanje fleksibilnega upravljanja zračnega prostora in proste poti omogoča uporabnikom zračnega prostora, da letijo čim bližje svoji zaželeni trajektoriji, ne da bi jih omejevale nepremične strukture zračnega prostora ali nepremične mreže poti. Poleg tega omogoča delovanje, ki zahteva, da se ločevanje, na primer vojaško usposabljanje, izvede varno in prilagodljivo ter s čim manjšim vplivom na druge uporabnike zračnega prostora.

Ta funkcija je sestavljena iz dveh podfunkcij:

| — | upravljanje zračnega prostora in napredna prilagodljiva uporaba zračnega prostora, |
| --- | --- |

—

upravljanje zračnega prostora in napredna prilagodljiva uporaba zračnega prostora,

| — | prosta pot. |
| --- | --- |

—

prosta pot.

3.1   Delovno in tehnično področje uporabe

3.1.1   Upravljanje zračnega prostora in napredna prilagodljiva uporaba zračnega prostora

Upravljanje zračnega prostora (Airspace Management – ASM) in napredna prilagodljiva uporaba zračnega prostora (Advanced Flexible Use of Airspace – A-FUA) sta namenjena zagotavljanju možnosti za bolj prilagodljivo upravljanje rezervacij zračnega prostora ob upoštevanju zahtev uporabnikov zračnega prostora. Spremembe statusa zračnega prostora bodo posredovane vsem zadevnim uporabnikom, zlasti upravitelju omrežja, izvajalcem navigacijskih služb zračnega prometa in uporabnikom zračnega prostora (center za letalske operacije/center za operacije vojaške letalske enote (FOC/WOC)). Postopki in procesi ASM obvladujejo okolje, v katerem se zračni prostor upravlja dinamično brez nepremične mreže poti.

Izmenjava podatkov se olajša z razpoložljivostjo struktur zračnega prometa v podporo bolj dinamičnemu izvajanju ASM in zračnega prostora s prostim usmerjanjem (Free Routing Airspace – FRA). FRA je zračni prostor, opredeljen bočno in vertikalno, ki omogoča prosto usmeritev s sklopom funkcij za vstop/izstop. Znotraj tega zračnega prostora se za lete še naprej opravlja kontrola zračnega prometa.

Rešitve ASM podpirajo vse uporabnike zračnega prostora, vključno z omogočanjem poravnave FRA, pogojne zračne poti (Conditional Route – CDR) in objavljene direktne usmeritve (Direct Routing – DCT). Te rešitve ASM temeljijo na predvidenem povpraševanju funkcije lokalnega upravljanja pretoka zračnega prometa in kapacitet (Air Traffic Flow and Capacity Management – ATFCM) in/ali upravitelja omrežja.

Sistemske zahteve

| — | Podporni sistem ASM podpira nepremične in pogojne mreže poti, ki se trenutno uporabljajo, pa tudi DCT, FRA in prilagodljive konfiguracije sektorja; sistem se bo lahko odzval na spreminjajoče se zahteve za zračni prostor; izboljšave načrta delovanja omrežja (Network Operations Plan – NOP) se bodo dosegle prek sodelovalnega sprejemanja odločitev med vsemi vpletenimi operativnimi deležniki; sistem podpira čezmejne dejavnosti, iz česar izhaja skupna uporaba ločenega zračnega prostora, ne glede na državne meje. |
| --- | --- |

—

Podporni sistem ASM podpira nepremične in pogojne mreže poti, ki se trenutno uporabljajo, pa tudi DCT, FRA in prilagodljive konfiguracije sektorja; sistem se bo lahko odzval na spreminjajoče se zahteve za zračni prostor; izboljšave načrta delovanja omrežja (Network Operations Plan – NOP) se bodo dosegle prek sodelovalnega sprejemanja odločitev med vsemi vpletenimi operativnimi deležniki; sistem podpira čezmejne dejavnosti, iz česar izhaja skupna uporaba ločenega zračnega prostora, ne glede na državne meje.

| — | Konfiguracije zračnega prostora so dostopne prek sistemov upravitelja omrežja, ki vsebujejo najnovejše in predvidene konfiguracije zračnega prostora, da se uporabnikom zračnega prostora omogoči, da svoje načrte letov prilagodijo glede na ažurne in točne informacije. |
| --- | --- |

—

Konfiguracije zračnega prostora so dostopne prek sistemov upravitelja omrežja, ki vsebujejo najnovejše in predvidene konfiguracije zračnega prostora, da se uporabnikom zračnega prostora omogoči, da svoje načrte letov prilagodijo glede na ažurne in točne informacije.

| — | Sistem ATC podpira prilagodljivo konfiguracijo sektorjev, tako da se njihove dimenzije in obratovalni čas lahko optimizirajo glede na zahteve NOP. |
| --- | --- |

—

Sistem ATC podpira prilagodljivo konfiguracijo sektorjev, tako da se njihove dimenzije in obratovalni čas lahko optimizirajo glede na zahteve NOP.

| — | Sistem omogoča stalno oceno učinka spreminjajočih se konfiguracij zračnega prostora na mrežo. |
| --- | --- |

—

Sistem omogoča stalno oceno učinka spreminjajočih se konfiguracij zračnega prostora na mrežo.

| — | Sistemi ATC pravilno prikažejo aktivacijo in deaktivacijo rezervacij zračnega prostora, ki se lahko konfigurirajo, ter spremembo obsega zračnega prostora od nepremične mreže poti do FRA. |
| --- | --- |

—

Sistemi ATC pravilno prikažejo aktivacijo in deaktivacijo rezervacij zračnega prostora, ki se lahko konfigurirajo, ter spremembo obsega zračnega prostora od nepremične mreže poti do FRA.

| — | Sistem za začetno obdelavo načrtov leta (IFPS) se spremeni tako, da odraža spremembe v opredelitvi zračnega prostora in zračnih poti, tako da so zračne poti, napredovanje leta in povezane informacije na voljo sistemom ATC. |
| --- | --- |

—

Sistem za začetno obdelavo načrtov leta (IFPS) se spremeni tako, da odraža spremembe v opredelitvi zračnega prostora in zračnih poti, tako da so zračne poti, napredovanje leta in povezane informacije na voljo sistemom ATC.

| — | Sistemi ASM, ATFCM in ATC morajo biti med seboj povezani prek varnih vmesnikov tako, da omogočajo zagotavljanje navigacijskih služb zračnega prometa na podlagi skupnega razumevanja zračnega prostora in prometnega okolja. Sistemi ATC se spremenijo tako, da se omogoči ta funkcija v obsegu, ki je potreben za izpolnjevanje točke 4 dela A Priloge II k Uredbi (ES) št. 552/2004. |
| --- | --- |

—

Sistemi ASM, ATFCM in ATC morajo biti med seboj povezani prek varnih vmesnikov tako, da omogočajo zagotavljanje navigacijskih služb zračnega prometa na podlagi skupnega razumevanja zračnega prostora in prometnega okolja. Sistemi ATC se spremenijo tako, da se omogoči ta funkcija v obsegu, ki je potreben za izpolnjevanje točke 4 dela A Priloge II k Uredbi (ES) št. 552/2004.

| — | Sistemi centraliziranih služb letalskih informacij (Aeronautical Information Services – AIS), kot je evropska podatkovna baza AIS (European AIS Database – EAD), pravočasno dajo na voljo okoljske podatke za prilagodljive strukture zračnega prostora vsem vpletenim operativnim deležnikom. To omogoča načrtovanje na podlagi točnih informacij, pomembnih za čas načrtovanih operacij; lokalni sistemi AIS omogočijo to zmožnost in nalaganje spreminjajočih se lokalnih podatkov. |
| --- | --- |

—

Sistemi centraliziranih služb letalskih informacij (Aeronautical Information Services – AIS), kot je evropska podatkovna baza AIS (European AIS Database – EAD), pravočasno dajo na voljo okoljske podatke za prilagodljive strukture zračnega prostora vsem vpletenim operativnim deležnikom. To omogoča načrtovanje na podlagi točnih informacij, pomembnih za čas načrtovanih operacij; lokalni sistemi AIS omogočijo to zmožnost in nalaganje spreminjajočih se lokalnih podatkov.

| — | Operativni deležniki so lahko povezani z NOP, kot je opredeljeno v točki 4; vmesniki so opredeljeni tako, da se lahko dinamični podatki pošljejo v sisteme operativnega deležnika ter da lahko navedeni deležniki sporočijo točne in pravočasne informacije; sistemi teh deležnikov se spremenijo tako, da so ti vmesniki omogočeni. |
| --- | --- |

—

Operativni deležniki so lahko povezani z NOP, kot je opredeljeno v točki 4; vmesniki so opredeljeni tako, da se lahko dinamični podatki pošljejo v sisteme operativnega deležnika ter da lahko navedeni deležniki sporočijo točne in pravočasne informacije; sistemi teh deležnikov se spremenijo tako, da so ti vmesniki omogočeni.

3.1.2   Prosta pot

Prosta pot je lahko uvedena tako z uporabo zračnega prostora z direktnim usmerjanjem kot s FRA. Zračni prostor z direktnim usmerjanjem je zračni prostor, opredeljen bočno in vertikalno, s sklopom pogojev za vstop/izstop, kadar so na voljo objavljene direktne usmeritve. Znotraj tega zračnega prostora se za lete še naprej opravlja kontrola zračnega prometa. Za olajšanje zgodnjega izvajanja pred ciljnim datumom uvedbe iz točke 3.3 se lahko v opredeljenih obdobjih omejeno izvajajo proste poti. Določijo se postopki za prehod med operacijami proste poti in nepremične poti. Prvotna uvedba proste poti se lahko izvede na strukturno omejeni podlagi, na primer z omejevanjem razpoložljivih točk vstopa/izstopa za določene prometne tokove, prek objave DCT, ki bo uporabnikom zračnega prostora omogočila načrtovanje letov na podlagi teh objavljenih DCT. Razpoložljivost DCT je lahko predmet zahtev prometa in/ali časovnih omejitev. Izvajanje FRA na podlagi DCT lahko omogoči odstranitev mreže poti ATS. FRA in DCT se objavita v publikacijah z letalskimi informacijami, kot je opisano v načrtu upravitelja omrežja za izboljšanje evropskega omrežja poti.

Sistemske zahteve

| — | Sistemi upravljanja mreže izvajajo:






  — | obdelavo in preverjanje načrtov leta za DCT in FRA, |
| --- | --- | --- |

—

Sistemi upravljanja mreže izvajajo:

—

obdelavo in preverjanje načrtov leta za DCT in FRA,

| — | predloge usmeritve IFPS na podlagi FRA, |
| --- | --- |

—

predloge usmeritve IFPS na podlagi FRA,

| — | dinamično preusmeritev, |
| --- | --- |

—

dinamično preusmeritev,

| — | načrtovanje in izvajanje ATFCM znotraj FRA, |
| --- | --- |

—

načrtovanje in izvajanje ATFCM znotraj FRA,

| — | izračun in upravljanje prometnih obremenitev. |
| --- | --- |

—

izračun in upravljanje prometnih obremenitev.

| — | Sistemi ATC izvajajo:






  — | sistem obdelave podatkov o letih, vključno z vmesnikom človek-stroj, za upravljanje načrtovanja trajektorije/leta, pri čemer se ne sklicuje na nepremično mrežo ATS, |
| --- | --- | --- |

—

Sistemi ATC izvajajo:

—

sistem obdelave podatkov o letih, vključno z vmesnikom človek-stroj, za upravljanje načrtovanja trajektorije/leta, pri čemer se ne sklicuje na nepremično mrežo ATS,

| — | sisteme načrtovanja letov za podporo FRA in čezmejnih operacij, |
| --- | --- |

—

sisteme načrtovanja letov za podporo FRA in čezmejnih operacij,

| — | ASM/ATFCM za upravljanje FRA, |
| --- | --- |

—

ASM/ATFCM za upravljanje FRA,

| — | za FRA srednječasovno zaznavanje konflikta (Medium Term Conflict Detection – MTCD), vključno z orodji zaznavanja konflikta (Conflict Detection Tools – CDT), pomočnikom za reševanje konflikta (Conflict Resolution Assistant – CORA), spremljanjem skladnosti in opozarjanjem na bližino območja (Area Proximity Warning – APW) za dinamične obsege/sektorje zračnega prostora; predvidevanje trajektorije in zmanjšanje tveganja za trčenje zrakoplovov podpira samodejno orodje MTCD, prilagojeno za delovanje v zračnem prostoru FRA in, kadar je potrebno, na DCT. |
| --- | --- |

—

za FRA srednječasovno zaznavanje konflikta (Medium Term Conflict Detection – MTCD), vključno z orodji zaznavanja konflikta (Conflict Detection Tools – CDT), pomočnikom za reševanje konflikta (Conflict Resolution Assistant – CORA), spremljanjem skladnosti in opozarjanjem na bližino območja (Area Proximity Warning – APW) za dinamične obsege/sektorje zračnega prostora; predvidevanje trajektorije in zmanjšanje tveganja za trčenje zrakoplovov podpira samodejno orodje MTCD, prilagojeno za delovanje v zračnem prostoru FRA in, kadar je potrebno, na DCT.

| — | Sistemi ATC lahko prejmejo in uporabijo posodobljene podatke o letu, ki so poslani iz zrakoplova (ADS-C EPP), kadar je na voljo funkcija podatkovnih zvez. |
| --- | --- |

—

Sistemi ATC lahko prejmejo in uporabijo posodobljene podatke o letu, ki so poslani iz zrakoplova (ADS-C EPP), kadar je na voljo funkcija podatkovnih zvez.

| — | Sistemi uporabnikov zračnega prostora izvajajo sisteme načrtovanja leta, da se upravljata dinamična konfiguracija sektorja in FRA. |
| --- | --- |

—

Sistemi uporabnikov zračnega prostora izvajajo sisteme načrtovanja leta, da se upravljata dinamična konfiguracija sektorja in FRA.

| — | Sistem obdelave podatkov o letih (Flight Data Processing System – FDPS) podpira FRA, DCT in A-FUA. |
| --- | --- |

—

Sistem obdelave podatkov o letih (Flight Data Processing System – FDPS) podpira FRA, DCT in A-FUA.

| — | Delovni položaj kontrolorja podpira operativna okolja, kot je ustrezno. |
| --- | --- |

—

Delovni položaj kontrolorja podpira operativna okolja, kot je ustrezno.

3.2   Geografsko področje uporabe

Fleksibilno upravljanje zračnega prostora in prosta pot se zagotovita in izvajata v zračnem prostoru, za katerega so države članice odgovorne na nivoju letenja 310 in nad njim v regiji ICAO EUR.

3.3   Deležniki, ki so zadolženi za izvajanje funkcije, in ciljni datumi uvedbe

Upravitelj omrežja, izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa in uporabniki zračnega prostora izvajajo:

| — | DCT od 1. januarja 2018, |
| --- | --- |

—

DCT od 1. januarja 2018,

| — | FRA od 1. januarja 2022. |
| --- | --- |

—

FRA od 1. januarja 2022.

3.4   Potreba po sinhronizaciji

Uvedba funkcije fleksibilnega upravljanja zračnega prostora in proste poti se koordinira zaradi morebitnega učinka zapoznele izvedbe na širokem geografskem področju uporabe, ki vključuje številne deležnike, na delovanje mreže. S tehničnega vidika se uvedba ciljnega sistema in postopkovnih sprememb sinhronizira, da se zagotovi izpolnitev ciljev glede učinkovitosti. Ta sinhronizacija naložb vključuje več izvajalcev civilnih/vojaških navigacijskih služb zračnega prometa, uporabnike zračnega prostora in upravitelja omrežja. Poleg tega se izvede sinhronizacija med povezano fazo industrializacije, zlasti v dobaviteljski panogi.

3.5   Ključni temeljni pogoji

Za to funkcijo ni temeljnih pogojev.

3.6   Medsebojne odvisnosti z drugimi funkcijami ATM

| — | Kadar sta FRA in DCT na voljo, ju podpirajo upravitelj omrežja in sistemi SWIM, opredeljeni v točkah 4 in 5. |
| --- | --- |

—

Kadar sta FRA in DCT na voljo, ju podpirajo upravitelj omrežja in sistemi SWIM, opredeljeni v točkah 4 in 5.

4.   SKUPNO UPRAVLJANJE OMREŽJA

Skupno upravljanje omrežja izboljšuje učinkovitost omrežja ATM v Evropi, zlasti zmogljivost in učinkovitost letov, in sicer z izmenjavo, spreminjanjem in upravljanjem informacij o trajektoriji. Upravljanje pretoka se prenese v okolje sodelovalnega upravljanja zračnega prometa (Cooperative Traffic Management – CTM), pri čemer optimizira izdajo prometa v sektorje in na letališča ter potrebo po ukrepih upravljanja pretoka zračnega prometa in kapacitet (ATFCM).

Ta funkcija je sestavljena iz štirih podfunkcij:

| — | izboljšani kratkoročni ukrepi ATFCM, |
| --- | --- |

—

izboljšani kratkoročni ukrepi ATFCM,

| — | sodelovalni NOP, |
| --- | --- |

—

sodelovalni NOP,

| — | izračunan čas vzleta za ciljne čase za namene ATFCM, |
| --- | --- |

—

izračunan čas vzleta za ciljne čase za namene ATFCM,

| — | samodejna podpora za oceno kompleksnosti prometa. |
| --- | --- |

—

samodejna podpora za oceno kompleksnosti prometa.

4.1   Delovno in tehnično področje uporabe

4.1.1   Izboljšani kratkoročni ukrepi ATFCM

Taktično upravljanje zmogljivosti z uporabo kratkoročnih ukrepov ATFCM (Short Term ATFCM Measures – STAM) zagotovi natančno in učinkovito usklajevanje med ATC in funkcijo upravljanja mreže. Taktično upravljanje zmogljivosti izvaja STAM z uporabo sodelovalnega sprejemanja odločitev za upravljanje pretoka, preden leti vstopijo v sektor.

Sistemske zahteve

| — | Načrtovanje ATFCM se upravlja na ravni mreže z upraviteljem omrežja in na lokalni ravni s položajem upravljanja pretoka za podporo zaznavanja nevarnih območij, izvrševanja STAM, ocene mreže in stalnega spremljanja dejavnosti mreže; načrtovanje ATFCM na ravni mreže in lokalni ravni se medsebojno koordinira. |
| --- | --- |

—

Načrtovanje ATFCM se upravlja na ravni mreže z upraviteljem omrežja in na lokalni ravni s položajem upravljanja pretoka za podporo zaznavanja nevarnih območij, izvrševanja STAM, ocene mreže in stalnega spremljanja dejavnosti mreže; načrtovanje ATFCM na ravni mreže in lokalni ravni se medsebojno koordinira.

4.1.2   Sodelovalni NOP

Upravitelj omrežja izvaja sodelovalni NOP, sestavljen iz povečanega vključevanja informacij o NOP in načrtu operacij letališča (Airport Operations Plan – AOP). Sodelovalni NOP se posodobi prek izmenjave podatkov med upraviteljem omrežja in sistemi operativnih deležnikov, da se zajame celotni življenjski cikel trajektorije in da se odražajo prednosti, kadar je to potrebno. Omejitve konfiguracij letališča ter informacije o vremenu in zračnem prostoru se vključijo v NOP. Kadar je na voljo, se omejitve letališča izpeljejo iz AOP. Ciljni časi ATFCM se lahko uporabijo kot vnos v razvrščanje prihodov. Kadar je na voljo in je potrebno za razvrščanje prometa, se ciljni čas za prihod izpelje iz AOP. Kadar ATFCM uporablja ciljne čase za obravnavanje preobremenjenosti letališč, so ti ciljni časi lahko predmet poravnave AOP kot dela koordinacijskih procesov ATFCM. Ciljni časi se uporabijo tudi za podporo procesov razvrščanja prihodov na letališču med letom. Vključene letališke konfiguracije ter informacije o vremenu in zračnem prostoru lahko berejo in spreminjajo pooblaščeni operativni deležniki, ki so udeleženi pri upravljanju in delovanju mreže.

Poudarek razvoja sodelovalnega NOP je na razpoložljivosti skupnega operativnega načrtovanja in podatkov v realnem času.

Sistemske zahteve

| — | Operativnim deležnikom se dodeli dostop do podatkov, ki jih potrebujejo, prek poizvedb znotraj NOP. |
| --- | --- |

—

Operativnim deležnikom se dodeli dostop do podatkov, ki jih potrebujejo, prek poizvedb znotraj NOP.

| — | Zemeljski sistemi operativnega deležnika se prilagodijo, da se povežejo s sistemi upravljanja mreže. Sistemi AOP se povežejo s sistemi NOP, da se izvede sodelovalni NOP. |
| --- | --- |

—

Zemeljski sistemi operativnega deležnika se prilagodijo, da se povežejo s sistemi upravljanja mreže. Sistemi AOP se povežejo s sistemi NOP, da se izvede sodelovalni NOP.

| — | Vmesnik med sistemi operativnega deležnika in sistemi upravljanja mreže se izvede z uporabo storitev upravljanja informacij za celotni sistem, ko bo na voljo. |
| --- | --- |

—

Vmesnik med sistemi operativnega deležnika in sistemi upravljanja mreže se izvede z uporabo storitev upravljanja informacij za celotni sistem, ko bo na voljo.

4.1.3   Izračunan čas vzleta za ciljne čase za namene ATFCM

Ciljni časi (Target Times – TT) se uporabijo za izbrane lete za namene ATFCM za upravljanje ATFCM na točki preobremenjenosti in ne le ob odhodu. Kadar so na voljo, se ciljni časi prihoda (Target Times of Arrival – TTA) izpeljejo iz načrta operacij letališča (AOP). TTA se uporabijo za podporo procesov razvrščanja prihodov na letališču med letom.

Sistemske zahteve

| — | Sistemi upravitelja mreže podpirajo izmenjavo ciljnega časa. Sistemi lahko prilagodijo izračunane čase vzleta (Calculated Take-off Times – CTOT) na podlagi izboljšanih in sprejetih TTA na namembnem letališču; TTA se vključijo v AOP za naknadno izboljšanje NOP. |
| --- | --- |

—

Sistemi upravitelja mreže podpirajo izmenjavo ciljnega časa. Sistemi lahko prilagodijo izračunane čase vzleta (Calculated Take-off Times – CTOT) na podlagi izboljšanih in sprejetih TTA na namembnem letališču; TTA se vključijo v AOP za naknadno izboljšanje NOP.

| — | Sisteme za obdelavo podatkov o letih je morda treba prilagoditi, da se obdelajo podatki o trajektoriji, preneseni prek navzdolnje povezave (ADS-C EPP). |
| --- | --- |

—

Sisteme za obdelavo podatkov o letih je morda treba prilagoditi, da se obdelajo podatki o trajektoriji, preneseni prek navzdolnje povezave (ADS-C EPP).

4.1.4   Samodejna podpora za oceno kompleksnosti prometa

Informacije o načrtovani trajektoriji, informacije o omrežju in zabeleženi analitični podatki iz preteklih operacij se uporabijo za predvidevanje kompleksnosti prometa in morebitnih razmer preobremenjenosti, da se omogoči uporaba strategij zmanjševanja tveganja na lokalni ravni in ravni mreže.

Razširjen načrt leta (Extended Flight Plan – EFPL) se uporabi za izboljšanje kakovosti informacij o načrtovani trajektoriji, s čimer se izboljšajo ocene načrtovanja letov in kompleksnosti.

Sistemske zahteve

| — | Sistemi upravitelja omrežja obravnavajo prilagodljive strukture zračnega prostora, konfiguracijo poti, ki omogoča upravljanje prometnih obremenitev in kompleksnosti prometa na sodelovalni način na položaju upravljanja pretoka in ravni mreže. |
| --- | --- |

—

Sistemi upravitelja omrežja obravnavajo prilagodljive strukture zračnega prostora, konfiguracijo poti, ki omogoča upravljanje prometnih obremenitev in kompleksnosti prometa na sodelovalni način na položaju upravljanja pretoka in ravni mreže.

| — | Sistemi za obdelavo podatkov o letih se povežejo z NOP. |
| --- | --- |

—

Sistemi za obdelavo podatkov o letih se povežejo z NOP.

| — | Sistemi načrtovanja letov podpirajo EFPL in sistemi upravitelja mreže so zmožni obdelati EFPL. |
| --- | --- |

—

Sistemi načrtovanja letov podpirajo EFPL in sistemi upravitelja mreže so zmožni obdelati EFPL.

| — | Informacije iz dokumenta o razpoložljivosti zračnih poti (Route Availability Document – RAD) in omejitev uravnavanja profilov (Profile Tuning Restriction – PTR) se uskladijo s postopkom sodelovalnega sprejemanja odločitev (Collaborative Decision Making – CDM) v okviru načrtovanja evropskega omrežja zračnih poti in funkcijami ATFM upravitelja omrežja, tako da izvajalci sistema načrtovanja letov lahko ustvarijo usmeritev načrta leta, ki bo sprejeta z najučinkovitejšo trajektorijo. |
| --- | --- |

—

Informacije iz dokumenta o razpoložljivosti zračnih poti (Route Availability Document – RAD) in omejitev uravnavanja profilov (Profile Tuning Restriction – PTR) se uskladijo s postopkom sodelovalnega sprejemanja odločitev (Collaborative Decision Making – CDM) v okviru načrtovanja evropskega omrežja zračnih poti in funkcijami ATFM upravitelja omrežja, tako da izvajalci sistema načrtovanja letov lahko ustvarijo usmeritev načrta leta, ki bo sprejeta z najučinkovitejšo trajektorijo.

| — | Orodja ASM/ATFCM lahko upravljajo različno razpoložljivost zračnega prostora in zmogljivost sektorjev, vključno z A-FUA (kot je določeno v točki 3), prilagoditvijo dokumenta o razpoložljivosti zračnih poti (Route Availabiliy Document – RAD) in STAM. |
| --- | --- |

—

Orodja ASM/ATFCM lahko upravljajo različno razpoložljivost zračnega prostora in zmogljivost sektorjev, vključno z A-FUA (kot je določeno v točki 3), prilagoditvijo dokumenta o razpoložljivosti zračnih poti (Route Availabiliy Document – RAD) in STAM.

4.2   Geografsko področje uporabe

Skupno upravljanje omrežja se uvede v EATMN. V centrih ATC držav članic, v katerih civilno-vojaške operacije niso združene (7), se skupno upravljanje omrežja uvede v obsegu, ki se zahteva v skladu s točko 4 dela A Priloge II k Uredbi (ES) št. 552/2004.

4.3   Deležniki, ki so zadolženi za izvajanje funkcije, in ciljni datum uvedbe

Operativni deležniki in upravitelj omrežja izvajajo skupno upravljanje omrežja od 1. januarja 2022.

4.4   Potreba po sinhronizaciji

Uvedba funkcije skupnega upravljanja omrežja se koordinira zaradi morebitnega učinka zapoznele izvedbe na širokem geografskem področju uporabe, ki vključuje številne deležnike, na delovanje mreže. S tehničnega vidika se uvedba ciljnega sistema in postopkovnih sprememb sinhronizira, da se zagotovi izpolnitev ciljev glede učinkovitosti. Ta sinhronizacija naložb vključuje več izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa in upravitelja omrežja. Poleg tega se izvede sinhronizacija med povezano fazo industrializacije (zlasti v dobaviteljski panogi in med organi za standardizacijo).

4.5   Ključni temeljni pogoji

Za to funkcijo ni temeljnih pogojev. Obstoječe izvajanje faze 1 STAM olajša delovno vključitev te funkcije ATM v obstoječe sisteme.

4.6   Medsebojne odvisnosti z drugimi funkcijami ATM

| — | Sistemi upravljanja mreže uporabijo AMAN, kot je določeno v točki 1. |
| --- | --- |

—

Sistemi upravljanja mreže uporabijo AMAN, kot je določeno v točki 1.

| — | Kadar je na voljo, sistem AOP uporabi DMAN, kot je določeno v točki 2. |
| --- | --- |

—

Kadar je na voljo, sistem AOP uporabi DMAN, kot je določeno v točki 2.

| — | Sistemi upravljanja mreže podprejo prilagodljivo uporabo zračnega prostora in prosto usmeritev, kot je določeno v točki 3. |
| --- | --- |

—

Sistemi upravljanja mreže podprejo prilagodljivo uporabo zračnega prostora in prosto usmeritev, kot je določeno v točki 3.

| — | Zahteve izmenjave informacij uporabljajo SWIM, kot je določeno v točki 5, ko bo na voljo. |
| --- | --- |

—

Zahteve izmenjave informacij uporabljajo SWIM, kot je določeno v točki 5, ko bo na voljo.

| — | Kadar so na voljo, se prek navzdolnje povezave prenesene informacije o trajektoriji, opredeljene v točki 6, vključijo v NOP za podporo TTO/TTA. |
| --- | --- |

—

Kadar so na voljo, se prek navzdolnje povezave prenesene informacije o trajektoriji, opredeljene v točki 6, vključijo v NOP za podporo TTO/TTA.

5.   ZAČETNO UPRAVLJANJE INFORMACIJ ZA CELOTNI SISTEM

Upravljanje informacij za celotni sistem (System Wide Information Management – SWIM) zajema razvoj storitev za izmenjavo informacij. SWIM sestavljajo standardi, infrastruktura in vodenje, kar omogoča upravljanje informacij in njihovo izmenjavo med operativnimi deležniki prek interoperabilnih storitev.

Začetno upravljanje informacij za celotni sistem (Initial System Wide Information Management – iSWIM) podpira izmenjavo informacij, ki temelji na standardih in jo prek omrežja na podlagi internetnega protokola zagotavljajo sistemi, ki jih omogoča SWIM. Sestavljajo ga:

| — | skupne infrastrukturne komponente, |
| --- | --- |

—

skupne infrastrukturne komponente,

| — | tehnična infrastruktura in profili SWIM, |
| --- | --- |

—

tehnična infrastruktura in profili SWIM,

| — | izmenjava letalskih informacij, |
| --- | --- |

—

izmenjava letalskih informacij,

| — | izmenjava meteoroloških informacij, |
| --- | --- |

—

izmenjava meteoroloških informacij,

| — | izmenjava informacij o kooperativni mreži, |
| --- | --- |

—

izmenjava informacij o kooperativni mreži,

| — | izmenjava informacij o letu. |
| --- | --- |

—

izmenjava informacij o letu.

5.1   Delovno in tehnično področje uporabe

5.1.1   Skupne infrastrukturne komponente

Skupne infrastrukturne komponente so:

| — | register, ki se uporabi za objavo in odkrivanje informacij glede potrošnikov in ponudnikov storitev, logični informacijski model, storitve, ki jih omogoča SWIM, poslovne, tehnične in politične informacije, |
| --- | --- |

—

register, ki se uporabi za objavo in odkrivanje informacij glede potrošnikov in ponudnikov storitev, logični informacijski model, storitve, ki jih omogoča SWIM, poslovne, tehnične in politične informacije,

| — | infrastruktura javnih ključev (Public Key Infrastructure – PKI), ki se uporablja za podpisovanje, oddajanje in vzdrževanje certifikatov in seznamov preklicev; PKI zagotavlja, da se informacije lahko varno prenesejo. |
| --- | --- |

—

infrastruktura javnih ključev (Public Key Infrastructure – PKI), ki se uporablja za podpisovanje, oddajanje in vzdrževanje certifikatov in seznamov preklicev; PKI zagotavlja, da se informacije lahko varno prenesejo.

5.1.2   Tehnična infrastruktura in profili SWIM

Izvajanje profila tehnične infrastrukture (Technical Infrastructure –TI) SWIM temelji na standardih ter interoperabilnih produktih in storitvah. Storitve za izmenjavo informacij se izvedejo na enem od naslednjih profilov:

| — | modri profil TI SWIM ki se uporabi za izmenjavo informacij o letu med centri ATC ter med ATC in upravljavcem omrežja, |
| --- | --- |

—

modri profil TI SWIM ki se uporabi za izmenjavo informacij o letu med centri ATC ter med ATC in upravljavcem omrežja,

| — | rumeni profil TI SWIM ki se uporabi za vse druge podatke ATM (letalske, meteorološke, letališke itd.). |
| --- | --- |

—

rumeni profil TI SWIM ki se uporabi za vse druge podatke ATM (letalske, meteorološke, letališke itd.).

5.1.3   Izmenjava letalskih informacij

Operativni deležniki izvedejo storitve, ki podpirajo izmenjavo naslednjih letalskih informacij z uporabo rumenega profila TI SWIM:

| — | obvestilo o aktivaciji rezervacije/omejitve zračnega prostora (Airspace Reservation/Restriction – ARES), |
| --- | --- |

—

obvestilo o aktivaciji rezervacije/omejitve zračnega prostora (Airspace Reservation/Restriction – ARES),

| — | obvestilo o deaktivaciji rezervacije/omejitve zračnega prostora (ARES), |
| --- | --- |

—

obvestilo o deaktivaciji rezervacije/omejitve zračnega prostora (ARES),

| — | predhodno obvestilo o aktivaciji rezervacije/omejitve zračnega prostora (ARES), |
| --- | --- |

—

predhodno obvestilo o aktivaciji rezervacije/omejitve zračnega prostora (ARES),

| — | obvestilo o izdaji rezervacije/omejitve zračnega prostora (ARES), |
| --- | --- |

—

obvestilo o izdaji rezervacije/omejitve zračnega prostora (ARES),

| — | funkcija letalskih informacij na zahtevo. Omogočeno filtriranje po vrsti funkcije, imenu in naprednem filtru s prostorskimi, časovnimi in logičnimi operatorji, |
| --- | --- |

—

funkcija letalskih informacij na zahtevo. Omogočeno filtriranje po vrsti funkcije, imenu in naprednem filtru s prostorskimi, časovnimi in logičnimi operatorji,

| — | informacije o poizvedbi za rezervacijo/omejitev zračnega prostora (ARES), |
| --- | --- |

—

informacije o poizvedbi za rezervacijo/omejitev zračnega prostora (ARES),

| — | zagotavljanje kartografskih podatkov letališča in letaliških kart, |
| --- | --- |

—

zagotavljanje kartografskih podatkov letališča in letaliških kart,

| — | načrti uporabe zračnega prostora (Airspace Usage Plan – AUP, Updated Airspace Usage Plan – UUP) – raven 1, 2 in 3 ASM, |
| --- | --- |

—

načrti uporabe zračnega prostora (Airspace Usage Plan – AUP, Updated Airspace Usage Plan – UUP) – raven 1, 2 in 3 ASM,

| — | digitalna obvestila pilotom. |
| --- | --- |

—

digitalna obvestila pilotom.

Uvedbe storitev so skladne z veljavno različico referenčnega modela letalskih informacij (Aeronautical Information Reference Model – AIRM), osnovnim gradivom AIRM in osnovnim gradivom referenčnega modela informacijskih storitev (Information Service Reference Model – ISRM).

Sistemske zahteve

| — | Sistemi ATM lahko uporabljajo storitve izmenjave letalskih informacij. |
| --- | --- |

—

Sistemi ATM lahko uporabljajo storitve izmenjave letalskih informacij.

5.1.4   Izmenjava meteoroloških informacij

Operativni deležniki izvedejo storitve, ki podpirajo izmenjavo naslednjih meteoroloških informacij z uporabo rumenega profila TI SWIM:

| — | meteorološko predvidevanje vremena na zadevnem letališču v majhnem intervalu v prihodnosti:






  — | hitrost in smer vetra, |
| --- | --- | --- |

—

meteorološko predvidevanje vremena na zadevnem letališču v majhnem intervalu v prihodnosti:

—

hitrost in smer vetra,

| — | temperatura zraka, |
| --- | --- |

—

temperatura zraka,

| — | nastavitev tlaka višinomera, |
| --- | --- |

—

nastavitev tlaka višinomera,

| — | vidljivost vzdolž vzletno-pristajalne steze, |
| --- | --- |

—

vidljivost vzdolž vzletno-pristajalne steze,

| — | masna koncentracija vulkanskega pepela, |
| --- | --- |

—

masna koncentracija vulkanskega pepela,

| — | posebna storitev informacijske funkcije MET, |
| --- | --- |

—

posebna storitev informacijske funkcije MET,

| — | informacijska storitev za veter v višinah, |
| --- | --- |

—

informacijska storitev za veter v višinah,

| — | meteorološke informacije, ki podpirajo postopek letališke ATC in javnih delov letališč, ali pripomočki, ki vključujejo ustrezne informacije MET, prevodni postopki za izpeljavo omejitev za vreme in pretvarjanje te informacije v učinek ATM; zmožnost sistema zlasti zadeva obzorje „čas za odločitev“ med 20 minutami in 7 dnevi, |
| --- | --- |

—

meteorološke informacije, ki podpirajo postopek letališke ATC in javnih delov letališč, ali pripomočki, ki vključujejo ustrezne informacije MET, prevodni postopki za izpeljavo omejitev za vreme in pretvarjanje te informacije v učinek ATM; zmožnost sistema zlasti zadeva obzorje „čas za odločitev“ med 20 minutami in 7 dnevi,

| — | meteorološke informacije, ki podpirajo postopek ATC med letom/priletom, ali pripomočki, ki vključujejo ustrezne informacije MET, prevodni postopki za izpeljavo omejitev za vreme in pretvarjanje te informacije v učinek ATM; zmožnost sistema zlasti zadeva obzorje „čas za odločitev“ med 20 minutami in 7 dnevi, |
| --- | --- |

—

meteorološke informacije, ki podpirajo postopek ATC med letom/priletom, ali pripomočki, ki vključujejo ustrezne informacije MET, prevodni postopki za izpeljavo omejitev za vreme in pretvarjanje te informacije v učinek ATM; zmožnost sistema zlasti zadeva obzorje „čas za odločitev“ med 20 minutami in 7 dnevi,

| — | meteorološke informacije, ki podpirajo postopek upravljanja informacij mreže, ali pripomočki, ki vključujejo ustrezne informacije MET, prevodni postopki za izpeljavo omejitev za vreme in pretvarjanje te informacije v učinek ATM; zmožnost sistema zlasti zadeva obzorje „čas za odločitev“ med 20 minutami in 7 dnevi. |
| --- | --- |

—

meteorološke informacije, ki podpirajo postopek upravljanja informacij mreže, ali pripomočki, ki vključujejo ustrezne informacije MET, prevodni postopki za izpeljavo omejitev za vreme in pretvarjanje te informacije v učinek ATM; zmožnost sistema zlasti zadeva obzorje „čas za odločitev“ med 20 minutami in 7 dnevi.

Uvedbe storitev so skladne z veljavno različico AIRM, osnovnim gradivom AIRM in osnovnim gradivom ISRM.

Sistemske zahteve

| — | Sistemi ATM lahko uporabljajo storitve izmenjave informacij MET. |
| --- | --- |

—

Sistemi ATM lahko uporabljajo storitve izmenjave informacij MET.

5.1.5   Izmenjava informacij o kooperativni mreži

Operativni deležniki izvedejo storitve, ki podpirajo izmenjavo naslednjih informacij o kooperativni mreži z uporabo rumenega profila TI SWIM:

| — | največja zmogljivost letališča na podlagi sedanjih in kratkoročnih vremenskih razmer, |
| --- | --- |

—

največja zmogljivost letališča na podlagi sedanjih in kratkoročnih vremenskih razmer,

| — | sinhronizacija načrta delovanja omrežja in vseh načrtov operacij letališča, |
| --- | --- |

—

sinhronizacija načrta delovanja omrežja in vseh načrtov operacij letališča,

| — | ureditve, |
| --- | --- |

—

ureditve,

| — | sloti, |
| --- | --- |

—

sloti,

| — | kratkoročni ukrepi ATFCM, |
| --- | --- |

—

kratkoročni ukrepi ATFCM,

| — | točke preobremenjenosti ATFCM, |
| --- | --- |

—

točke preobremenjenosti ATFCM,

| — | omejitve, |
| --- | --- |

—

omejitve,

| — | struktura, razpoložljivost in uporaba zračnega prostora, |
| --- | --- |

—

struktura, razpoložljivost in uporaba zračnega prostora,

| — | načrti delovanja omrežja in prileta na zračni poti. |
| --- | --- |

—

načrti delovanja omrežja in prileta na zračni poti.

Uvedbe storitev so skladne z veljavno različico AIRM, osnovnim gradivom AIRM in osnovnim gradivom ISRM.

Sistemske zahteve

| — | Portal upravitelja omrežja podpira vse operativne deležnike pri elektronski izmenjavi podatkov z upraviteljem omrežja; portal upravitelja omrežja operativnim deležnikom omogoča, da izberejo med predhodno določenim spletnim dostopom ali povezavo svojih aplikacij z uporabo storitev na podlagi spletne tehnologije za komunikacijo med sistemi (podjetji). |
| --- | --- |

—

Portal upravitelja omrežja podpira vse operativne deležnike pri elektronski izmenjavi podatkov z upraviteljem omrežja; portal upravitelja omrežja operativnim deležnikom omogoča, da izberejo med predhodno določenim spletnim dostopom ali povezavo svojih aplikacij z uporabo storitev na podlagi spletne tehnologije za komunikacijo med sistemi (podjetji).

5.1.6   Izmenjava informacij o letu

Informacije o letu se izmenjajo v predtaktični in taktični fazi med sistemi ATC in upraviteljem omrežja.

Operativni deležniki izvedejo storitve, ki podpirajo izmenjavo naslednjih informacij o letu, kot je prikazano v spodnji preglednici, z uporabo modrega profila TI SWIM:

| — | različne operacije na objektu leta: potrdi prejem, potrdi sporazum o objektu leta, prekini naročnino distribucije objekta leta, naroči se na distribucijo objekta leta, spremeni omejitve objekta leta, spremeni zračno pot, nastavi priletno vzletno-pristajalno stezo, posodobi informacije v zvezi s koordinacijo, spremeni kodo sekundarnega nadzornega radarja (SSR), nastavi STAR, preskoči enoto služb zračnega prometa (ATSU) v koordinacijskem dialogu, |
| --- | --- |

—

različne operacije na objektu leta: potrdi prejem, potrdi sporazum o objektu leta, prekini naročnino distribucije objekta leta, naroči se na distribucijo objekta leta, spremeni omejitve objekta leta, spremeni zračno pot, nastavi priletno vzletno-pristajalno stezo, posodobi informacije v zvezi s koordinacijo, spremeni kodo sekundarnega nadzornega radarja (SSR), nastavi STAR, preskoči enoto služb zračnega prometa (ATSU) v koordinacijskem dialogu,

| — | skupna raba informacij o objektu leta. Objekt leta vključuje skript leta, sestavljen iz omejitev ATC in 4-dimenzionalne trajektorije. |
| --- | --- |

—

skupna raba informacij o objektu leta. Objekt leta vključuje skript leta, sestavljen iz omejitev ATC in 4-dimenzionalne trajektorije.

Operativni deležniki izvedejo naslednje storitve za izmenjavo informacij o letu z uporabo rumenega profila TI SWIM:

| — | potrditev načrta leta in zračnih poti, |
| --- | --- |

—

potrditev načrta leta in zračnih poti,

| — | načrti leta, 4-dimenzionalna trajektorija, podatki o izvedbi leta, status leta, |
| --- | --- |

—

načrti leta, 4-dimenzionalna trajektorija, podatki o izvedbi leta, status leta,

| — | seznami letov in podrobni podatki o letu, |
| --- | --- |

—

seznami letov in podrobni podatki o letu,

| — | povezano posodobitveno sporočilo o letu (informacije o odhodu). |
| --- | --- |

—

povezano posodobitveno sporočilo o letu (informacije o odhodu).

Uvedbe storitev so skladne z veljavno različico AIRM, osnovnim gradivom AIRM in osnovnim gradivom ISRM.

Sistemske zahteve

| — | Sistemi ATC uporabijo storitve izmenjave informacij o letu. |
| --- | --- |

—

Sistemi ATC uporabijo storitve izmenjave informacij o letu.

5.2   Geografsko področje uporabe

Funkcija iSWIM se uvede v EATMN, kot je prikazano v preglednici. V centrih držav članic, ki imajo nepovezano zagotavljanje civilnih/vojaških storitev (8), se funkcija iSWIM uvede v obsegu, ki se zahteva v skladu s točko 4 dela A Priloge II k Uredbi (ES) št. 552/2004.

| | Izvajalci civilnih navigacijskih služb zračnega prometa
  (razen izvajalcev MET) | Letališča | Civilno-vojaško usklajevanje | Uporabniki zračnega prostora | Izvajalci MET | Upravitelj omrežja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Izmenjava letalskih informacij | centri območne kontrole letenja, TMA in stolpi, opredeljeni v Dodatku | geografsko področje uporabe, kot je opredeljeno v točki 1.2 | vsi centri v državah članicah, ki imajo nepovezano zagotavljanje civilnih/vojaških storitev (9) | izvajalci sistema letalskega operativnega nadzora (AOC) | – | upravitelj omrežja |
| Izmenjava meteoroloških informacij | centri območne kontrole letenja, TMA in stolpi, opredeljeni v Dodatku | geografsko področje uporabe, kot je opredeljeno v točki 1.2 | vsi centri v državah članicah, ki imajo nepovezano zagotavljanje civilnih/vojaških storitev (9) | izvajalci sistema letalskega operativnega nadzora (AOC) | vsi izvajalci MET | upravitelj omrežja |
| Izmenjava informacij o kooperativni mreži | centri območne kontrole letenja, TMA in stolpi, opredeljeni v Dodatku | geografsko področje uporabe, kot je opredeljeno v točki 1.2 | – | izvajalci sistema letalskega operativnega nadzora (AOC) | – | upravitelj omrežja |
| Izmenjava informacij o letu | centri območne kontrole letenja in TMA, opredeljeni v Dodatku | – | – | – | – | upravitelj omrežja |

Izvajalci civilnih navigacijskih služb zračnega prometa

(razen izvajalcev MET)

Letališča

Civilno-vojaško usklajevanje

Uporabniki zračnega prostora

Izvajalci MET

Upravitelj omrežja

Izmenjava letalskih informacij

centri območne kontrole letenja, TMA in stolpi, opredeljeni v Dodatku

geografsko področje uporabe, kot je opredeljeno v točki 1.2

vsi centri v državah članicah, ki imajo nepovezano zagotavljanje civilnih/vojaških storitev (9)

izvajalci sistema letalskega operativnega nadzora (AOC)

–

upravitelj omrežja

Izmenjava meteoroloških informacij

centri območne kontrole letenja, TMA in stolpi, opredeljeni v Dodatku

geografsko področje uporabe, kot je opredeljeno v točki 1.2

vsi centri v državah članicah, ki imajo nepovezano zagotavljanje civilnih/vojaških storitev (9)

izvajalci sistema letalskega operativnega nadzora (AOC)

vsi izvajalci MET

upravitelj omrežja

Izmenjava informacij o kooperativni mreži

centri območne kontrole letenja, TMA in stolpi, opredeljeni v Dodatku

geografsko področje uporabe, kot je opredeljeno v točki 1.2

–

izvajalci sistema letalskega operativnega nadzora (AOC)

–

upravitelj omrežja

Izmenjava informacij o letu

centri območne kontrole letenja in TMA, opredeljeni v Dodatku

–

–

–

–

upravitelj omrežja

5.3   Deležniki, ki so zadolženi za izvajanje funkcije, in ciljni datum uvedbe

Operativni deležniki in upravitelj omrežja iz točke 5.2 zagotovijo in izvajajo iSWIM od 1. januarja 2025.

5.4   Potreba po sinhronizaciji

Uvedba funkcije začetnega upravljanja informacij za celotni sistem se koordinira zaradi morebitnega učinka zapoznele izvedbe na širokem geografskem področju uporabe, ki vključuje številne deležnike, na delovanje mreže. S tehničnega vidika se uvedba ciljnega sistema in sprememb zagotavljanja storitev sinhronizira, da se zagotovi izpolnitev ciljev glede učinkovitosti. Sinhronizacija omogoči ciljne spremembe znotraj funkcij ATM, navedenih v oddelkih 1 do 4 te priloge, in prihodnje skupne projekte. Sinhronizacija vključuje vse zemeljske deležnike ATM (izvajalce civilnih/vojaških navigacijskih služb zračnega prometa, uporabnike zračnega prostora – za sisteme AOC, upravljavce letališč, izvajalce storitev MET in upravitelja omrežja). Poleg tega se izvede sinhronizacija med povezano fazo industrializacije, zlasti v dobaviteljski panogi in med organi za standardizacijo.

5.5   Ključni temeljni pogoji

Za podporo modrega profila TI SWIM se centri zelo visoke in visoke zmogljivosti povežejo z vseevropskimi omrežnimi službami (Pan-European Network Services – PENS).

5.6   Medsebojne odvisnosti z drugimi funkcijami ATM

| — | Storitve SWIM omogočijo funkcijo AMAN, kot je opisano v točki 1, A-FUA, kot je opisano v točki 3, funkcijo skupnega upravljanja omrežja, kot je opisano v točki 4, in izmenjavo informacij o trajektoriji, prenesenih prek navzdolnje povezave, od sistemov obdelave podatkov o letu do sistemov obdelave podatkov o letu med enotami ATS, ki jo zahteva funkcija začetne izmenjave informacij o trajektoriji iz točke 6. |
| --- | --- |

—

Storitve SWIM omogočijo funkcijo AMAN, kot je opisano v točki 1, A-FUA, kot je opisano v točki 3, funkcijo skupnega upravljanja omrežja, kot je opisano v točki 4, in izmenjavo informacij o trajektoriji, prenesenih prek navzdolnje povezave, od sistemov obdelave podatkov o letu do sistemov obdelave podatkov o letu med enotami ATS, ki jo zahteva funkcija začetne izmenjave informacij o trajektoriji iz točke 6.

| — | Izvajanje infrastrukture in storitev SWIM iz točke 5 olajša izmenjavo informacij za vse navedene funkcije ATM. |
| --- | --- |

—

Izvajanje infrastrukture in storitev SWIM iz točke 5 olajša izmenjavo informacij za vse navedene funkcije ATM.

6.   ZAČETNA IZMENJAVA INFORMACIJ O TRAJEKTORIJI

Začetna izmenjava informacij o trajektoriji (i4D) vsebuje izboljšano uporabo ciljnih časov in informacij o trajektoriji, vključno z uporabo podatkov o 4-dimenzionalni trajektoriji v zrakoplovu, če so na voljo, v zemeljskem sistemu ATC in sistemih upravitelja omrežja, kar naj bi pomenilo manj taktičnih ukrepov in manjše tveganje za trčenje zrakoplovov.

6.1   Delovno in tehnično področje uporabe

Ciljni časi in podatki o 4-dimenzionalni trajektoriji se uporabijo za izboljšanje delovanja sistema ATM.

Informacije o trajektoriji in ciljni časi se izboljšajo z uporabo izmenjave trajektorije zrak-zemlja.

Sistemske zahteve

| — | Opremljeni zrakoplovi prenesejo informacije o trajektoriji prek navzdolnje povezave z uporabo razširjenih projiciranih profilov (Extended Projected Profile – EPP) ADS-C kot del storitev ATN B2; podatki o trajektoriji se samodejno prenesejo prek navzdolnje povezave iz sistema v zraku in posodobijo sistem ATM v skladu s pogodbenimi pogoji. |
| --- | --- |

—

Opremljeni zrakoplovi prenesejo informacije o trajektoriji prek navzdolnje povezave z uporabo razširjenih projiciranih profilov (Extended Projected Profile – EPP) ADS-C kot del storitev ATN B2; podatki o trajektoriji se samodejno prenesejo prek navzdolnje povezave iz sistema v zraku in posodobijo sistem ATM v skladu s pogodbenimi pogoji.

| — | Zemeljski sistemi za komunikacije prek podatkovnih povezav podpirajo ADS-C (navzdolnja povezava trajektorije zrakoplova z uporabo EPP) kot del storitev ATN B2. |
| --- | --- |

—

Zemeljski sistemi za komunikacije prek podatkovnih povezav podpirajo ADS-C (navzdolnja povezava trajektorije zrakoplova z uporabo EPP) kot del storitev ATN B2.

| — | Delovni položaji kontrolorja sistemov obdelave podatkov o letih in sistemi upravitelja omrežja uporabijo trajektorije, prenesene prek navzdolnje povezave. |
| --- | --- |

—

Delovni položaji kontrolorja sistemov obdelave podatkov o letih in sistemi upravitelja omrežja uporabijo trajektorije, prenesene prek navzdolnje povezave.

| — | Izmenjava trajektorije od sistemov obdelave podatkov o letu do sistemov obdelave podatkov o letu med enotami ATS ter med enotami ATS in sistemi upravitelja omrežja se podpre z uporabo izmenjave objekta leta, kot je opredeljeno v točki 5. |
| --- | --- |

—

Izmenjava trajektorije od sistemov obdelave podatkov o letu do sistemov obdelave podatkov o letu med enotami ATS ter med enotami ATS in sistemi upravitelja omrežja se podpre z uporabo izmenjave objekta leta, kot je opredeljeno v točki 5.

6.2   Geografsko področje uporabe

Začetna izmenjava informacij o trajektoriji se uvede v vseh enotah ATS, ki izvajajo službe zračnega prometa znotraj zračnega prostora, za katerega so odgovorne države članice v regiji ICAO EUR.

6.3   Deležniki, ki so zadolženi za izvajanje funkcije, in ciljni datumi uvedbe

Izvajalci ATS in upravitelj omrežja zagotovijo, da bodo od 1. januarja 2025 omogočili začetno izmenjavo informacij o trajektoriji.

Upravitelj uvedbe oblikuje strategijo, ki vključuje pobude za zagotovitev, da je najmanj 20 % zrakoplovov, ki delujejo znotraj zračnega prostora držav Evropske konference civilnega letalstva (ECAC) (10) v regiji ICAO EUR, kar ustreza najmanj 45 % letov, ki se izvajajo v navedenih državah, opremljenih z zmožnostjo za prenos trajektorije zrakoplova prek navzdolnje povezave z uporabo ADS-C EPP od 1. januarja 2026.

6.4   Potreba po sinhronizaciji

Uvedba funkcije začetne izmenjave informacij o trajektoriji se koordinira zaradi morebitnega učinka zapoznele izvedbe na širokem geografskem področju uporabe, ki vključuje številne deležnike, na delovanje mreže. S tehničnega vidika se uvedba ciljnega sistema in sprememb zagotavljanja storitev sinhronizira, da se zagotovi izpolnitev ciljev glede učinkovitosti. Sinhronizacija omogoči ciljne spremembe znotraj funkcije ATM, navedene v oddelkih 1, 3 in 4 te priloge, in prihodnje skupne projekte. Sinhronizacija vključuje vse izvajalce navigacijskih služb zračnega prometa, upravitelja omrežja in uporabnike zračnega prostora (potreba po sinhronizaciji zrak-zemlja). Sinhronizacija in skladnost načrtov letalske elektronike za zagotovitev največje gospodarske učinkovitosti in interoperabilnosti za uporabnike zračnega prostora se dosežeta s kooperativnimi ureditvami v Memorandumu o sodelovanju pri raziskavah in razvoju na področju civilnega letalstva, sklenjenem med Združenimi državami Amerike in Unijo (11). Poleg tega se izvede sinhronizacija med povezano fazo industrializacije, zlasti v dobaviteljski panogi ter med organi za standardizacijo in certifikacijskimi organi.

6.5   Ključni temeljni pogoji

Zmogljivost podatkovnih zvez, kot je opisana v Uredbi Komisije (ES) št. 29/2009 o storitvah podatkovnih zvez, je ključni temeljni pogoj za to funkcijo ATM.

6.6   Medsebojne odvisnosti z drugimi funkcijami ATM

| — | Trajektorija zrakoplova, prenesena prek navzdolnje povezave, se lahko uporabi za izboljšanje funkcije AMAN, opisane v točki 1. |
| --- | --- |

—

Trajektorija zrakoplova, prenesena prek navzdolnje povezave, se lahko uporabi za izboljšanje funkcije AMAN, opisane v točki 1.

| — | Informacije o trajektoriji, prenesene prek navzdolnje povezave, se lahko vključijo v izračun izboljšanih kratkoročnih ukrepov ATFCM in samodejno podporo za oceno kompleksnosti prometa, kot je opredeljeno v točki 3. |
| --- | --- |

—

Informacije o trajektoriji, prenesene prek navzdolnje povezave, se lahko vključijo v izračun izboljšanih kratkoročnih ukrepov ATFCM in samodejno podporo za oceno kompleksnosti prometa, kot je opredeljeno v točki 3.

| — | Kadar so na voljo, se informacije o trajektoriji, prenesene prek navzdolnje povezave, vključijo v NOP, kot je opredeljeno v točki 4, za podporo TTO/TTA. |
| --- | --- |

—

Kadar so na voljo, se informacije o trajektoriji, prenesene prek navzdolnje povezave, vključijo v NOP, kot je opredeljeno v točki 4, za podporo TTO/TTA.

| — | iSWIM iz točke 5 omogoči izmenjavo informacij o trajektoriji, prenesenih z navzdolnjo povezavo, od sistemov obdelave podatkov o letu do sistemov obdelave podatkov o letu med enotami ATS. |
| --- | --- |

—

iSWIM iz točke 5 omogoči izmenjavo informacij o trajektoriji, prenesenih z navzdolnjo povezavo, od sistemov obdelave podatkov o letu do sistemov obdelave podatkov o letu med enotami ATS.

---

(1)  Predmet vključitve te uredbe v Sporazum med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o zračnem prevozu.

(2)  Predmet vključitve te uredbe v Sporazum EGP.

(3)  Predmet vključitve te uredbe v Sporazum med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o zračnem prevozu.

(4)  Predmet vključitve te uredbe v Sporazum EGP.

(5)  Predmet vključitve te uredbe v Sporazum med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o zračnem prevozu.

(6)  Predmet vključitve te uredbe v Sporazum EGP.

(7)  Belgija, Bolgarija, Češka, Irska, Španija, Francija, Italija, Avstrija, Portugalska, Romunija in Slovaška.

(8)  Belgija, Bolgarija, Češka, Irska, Španija, Francija, Italija, Avstrija, Portugalska, Romunija in Slovaška.

(9)  Belgija, Bolgarija, Češka, Irska, Španija, Francija, Italija, Avstrija, Portugalska, Romunija in Slovaška.

(10)  Albanija, Armenija, Avstrija, Azerbajdžan, Belgija, Bosna in Hercegovina, Bolgarija, Hrvaška, Ciper, Češka, Danska, Estonija, Finska, Francija, Gruzija, Nemčija, Grčija, Madžarska, Islandija, Irska, Italija, Latvija, Litva, Luksemburg, Malta, Moldavija, Monako, Črna gora, Nizozemska, Norveška, Poljska, Portugalska, Romunija, San Marino, Srbija, Slovaška, Slovenija, Španija, Švedska, Švica, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Turčija, Ukrajina, Združeno kraljestvo.

(11)  Priloga 1 k Memorandumu o sodelovanju NAT-I-9406 med Združenimi državami Amerike in Evropsko unijo, sodelovanje SESAR-NEXTGEN za globalno interoperabilnost (UL L 89, 5.4.2011, str. 8).

Dodatek

Centri območne kontrole letenja:

| — | LONDON ACC CENTRAL |
| --- | --- |

—

LONDON ACC CENTRAL

| — | KARLSRUHE UAC |
| --- | --- |

—

KARLSRUHE UAC

| — | UAC MAASTRICHT |
| --- | --- |

—

UAC MAASTRICHT

| — | MARSEILLE, VZHOD IN ZAHOD |
| --- | --- |

—

MARSEILLE, VZHOD IN ZAHOD

| — | PARIZ, VZHOD |
| --- | --- |

—

PARIZ, VZHOD

| — | RIM ACC |
| --- | --- |

—

RIM ACC

| — | LANGEN ACC |
| --- | --- |

—

LANGEN ACC

| — | ANKARA ACC |
| --- | --- |

—

ANKARA ACC

| — | MÜNCHEN ACC |
| --- | --- |

—

MÜNCHEN ACC

| — | PRESTWICK ACC |
| --- | --- |

—

PRESTWICK ACC

| — | ACC DUNAJ |
| --- | --- |

—

ACC DUNAJ

| — | MADRID ACC (LECMACN IN LEC) |
| --- | --- |

—

MADRID ACC (LECMACN IN LEC)

| — | BORDEAUX U/ACC |
| --- | --- |

—

BORDEAUX U/ACC

| — | BREST U/ACC |
| --- | --- |

—

BREST U/ACC

| — | PADOVA ACC |
| --- | --- |

—

PADOVA ACC

| — | BEOGRAD ACC |
| --- | --- |

—

BEOGRAD ACC

| — | REIMS U/ACC |
| --- | --- |

—

REIMS U/ACC

| — | BUKAREŠTA ACC |
| --- | --- |

—

BUKAREŠTA ACC

| — | BARCELONA ACC |
| --- | --- |

—

BARCELONA ACC

| — | BUDIMPEŠTA ACC |
| --- | --- |

—

BUDIMPEŠTA ACC

| — | ZÜRICH ACC |
| --- | --- |

—

ZÜRICH ACC

| — | AMSTERDAM ACC. |
| --- | --- |

—

AMSTERDAM ACC.

TMA in stolpi:

| — | LONDON TMA TC |
| --- | --- |

—

LONDON TMA TC

| — | LANGEN ACC |
| --- | --- |

—

LANGEN ACC

| — | PARIZ TMA/ZDAP |
| --- | --- |

—

PARIZ TMA/ZDAP

| — | MÜNCHEN ACC |
| --- | --- |

—

MÜNCHEN ACC

| — | BREMEN ACC |
| --- | --- |

—

BREMEN ACC

| — | RIM TMA |
| --- | --- |

—

RIM TMA

| — | MILANO TMA |
| --- | --- |

—

MILANO TMA

| — | MADRID TMA |
| --- | --- |

—

MADRID TMA

| — | PALMA TMA |
| --- | --- |

—

PALMA TMA

| — | ARLANDA PRILET |
| --- | --- |

—

ARLANDA PRILET

| — | OSLO TMA |
| --- | --- |

—

OSLO TMA

| — | BARCELONA TMA |
| --- | --- |

—

BARCELONA TMA

| — | APP DUNAJ |
| --- | --- |

—

APP DUNAJ

| — | KANARSKI OTOKI TMA |
| --- | --- |

—

KANARSKI OTOKI TMA

| — | KØBENHAVN APP |
| --- | --- |

—

KØBENHAVN APP

| — | ZÜRICH APP |
| --- | --- |

—

ZÜRICH APP

| — | APP BRUSELJ |
| --- | --- |

—

APP BRUSELJ

| — | PADOVA TMA |
| --- | --- |

—

PADOVA TMA

| — | HELSINKI PRILET |
| --- | --- |

—

HELSINKI PRILET

| — | MANCHESTER PRILET |
| --- | --- |

—

MANCHESTER PRILET

| — | AMSTERDAM ACC |
| --- | --- |

—

AMSTERDAM ACC

| — | DUBLIN TMA. |
| --- | --- |

—

DUBLIN TMA.

---

| 28.6.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 190/45 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 190/45

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 717/2014

z dne 27. junija 2014

o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije pri pomoči de minimis v sektorju ribištva in akvakulture

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 108(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 994/98 z dne 7. maja 1998 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije za določene vrste horizontalne državne pomoči (1),

po objavi osnutka te uredbe (2),

po posvetovanju s Svetovalnim odborom za državno pomoč,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Dodeljevanje državnih sredstev, ki izpolnjuje merila iz člena 107(1) Pogodbe, pomeni državno pomoč, ki jo je treba priglasiti Komisiji v skladu s členom 108(3) Pogodbe. Vendar lahko v skladu s členom 109 Pogodbe Svet določi vrste pomoči, ki so iz zahteve glede priglasitve izvzete. Komisija lahko v skladu s členom 108(4) Pogodbe sprejme uredbe glede navedenih vrst državne pomoči. Na podlagi Uredbe (ES) št. 994/98 je Svet v skladu s členom 109 Pogodbe sklenil, da pomoč de minimis lahko tvori takšno vrsto pomoči. Na tej podlagi se šteje, da pomoč de minimis, ki ne presega določenega zneska, dodeljena v določenem obdobju enotnemu podjetju, ne izpolnjuje vseh meril iz člena 107(1) Pogodbe in se zato postopek priglasitve zanjo ne uporablja. |
| --- | --- |

(1)

Dodeljevanje državnih sredstev, ki izpolnjuje merila iz člena 107(1) Pogodbe, pomeni državno pomoč, ki jo je treba priglasiti Komisiji v skladu s členom 108(3) Pogodbe. Vendar lahko v skladu s členom 109 Pogodbe Svet določi vrste pomoči, ki so iz zahteve glede priglasitve izvzete. Komisija lahko v skladu s členom 108(4) Pogodbe sprejme uredbe glede navedenih vrst državne pomoči. Na podlagi Uredbe (ES) št. 994/98 je Svet v skladu s členom 109 Pogodbe sklenil, da pomoč de minimis lahko tvori takšno vrsto pomoči. Na tej podlagi se šteje, da pomoč de minimis, ki ne presega določenega zneska, dodeljena v določenem obdobju enotnemu podjetju, ne izpolnjuje vseh meril iz člena 107(1) Pogodbe in se zato postopek priglasitve zanjo ne uporablja.

| (2) | Komisija je v številnih sklepih pojasnila pojem pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe. Komisija je tudi navedla svojo politiko glede zgornje meje pomoči de minimis, pod katero se lahko šteje, da se člen 107(1) Pogodbe ne uporablja, najprej v obvestilu o pravilu de minimis za državno pomoč (3) ter nato še v uredbah Komisije (ES) št. 69/2001 (4) in (ES) št. 1998/2006 (5). Zaradi posebnih pravil, ki se uporabljajo v sektorju ribištva in akvakulture, ter zaradi tveganja, da bi celo nizki zneski pomoči lahko izpolnjevali merila iz člena 107(1) Pogodbe, je bil sektor ribištva in akvakulture izključen iz področja uporabe navedenih uredb. Komisija je že sprejela več uredb o pravilih o pomoči de minimis v sektorju ribištva in akvakulture, nazadnje Uredbo (ES) št. 875/2007 (6). Na podlagi navedene uredbe je za skupni znesek pomoči de minimis, dodeljen enotnemu podjetju, dejavnemu v sektorju ribištva, veljalo, da ne izpolnjuje vseh meril iz člena 87(1) Pogodbe ES, če ne presega 30 000 EUR na upravičenca v katerem koli obdobju treh poslovnih let ali kumulativnega zneska, ki je določen za vsako državo članico in je enak 2,5 % vrednosti letne proizvodnje ribištva. Glede na izkušnje, pridobljene z uporabo Uredbe (ES) št. 875/2007, je primerno revidirati nekatere pogoje, določene v navedeni uredbi, in navedeno uredbo nadomestiti. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je v številnih sklepih pojasnila pojem pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe. Komisija je tudi navedla svojo politiko glede zgornje meje pomoči de minimis, pod katero se lahko šteje, da se člen 107(1) Pogodbe ne uporablja, najprej v obvestilu o pravilu de minimis za državno pomoč (3) ter nato še v uredbah Komisije (ES) št. 69/2001 (4) in (ES) št. 1998/2006 (5). Zaradi posebnih pravil, ki se uporabljajo v sektorju ribištva in akvakulture, ter zaradi tveganja, da bi celo nizki zneski pomoči lahko izpolnjevali merila iz člena 107(1) Pogodbe, je bil sektor ribištva in akvakulture izključen iz področja uporabe navedenih uredb. Komisija je že sprejela več uredb o pravilih o pomoči de minimis v sektorju ribištva in akvakulture, nazadnje Uredbo (ES) št. 875/2007 (6). Na podlagi navedene uredbe je za skupni znesek pomoči de minimis, dodeljen enotnemu podjetju, dejavnemu v sektorju ribištva, veljalo, da ne izpolnjuje vseh meril iz člena 87(1) Pogodbe ES, če ne presega 30 000 EUR na upravičenca v katerem koli obdobju treh poslovnih let ali kumulativnega zneska, ki je določen za vsako državo članico in je enak 2,5 % vrednosti letne proizvodnje ribištva. Glede na izkušnje, pridobljene z uporabo Uredbe (ES) št. 875/2007, je primerno revidirati nekatere pogoje, določene v navedeni uredbi, in navedeno uredbo nadomestiti.

| (3) | Primerno je ohraniti zgornjo mejo 30 000 EUR za znesek pomoči de minimis, ki ga enotno podjetje lahko prejme na državo članico v katerem koli obdobju treh let. Navedena zgornja meja je še vedno potrebna, da se zagotovi, da za vsak ukrep v okviru te uredbe lahko velja, da ne vpliva na trgovino med državami članicami in ne povzroča izkrivljanja konkurence ali nevarnosti za tako izkrivljanje, če je skupni znesek take pomoči, dodeljene vsem podjetjem v sektorju ribištva in akvakulture v treh letih, nižji od kumulativnega zneska, določnega za vsako državo članico, ki je enak 2,5 % vrednosti letnih prihodkov ribištva, tj. ulova, predelave in dejavnosti akvakulture (nacionalna omejitev). |
| --- | --- |

(3)

Primerno je ohraniti zgornjo mejo 30 000 EUR za znesek pomoči de minimis, ki ga enotno podjetje lahko prejme na državo članico v katerem koli obdobju treh let. Navedena zgornja meja je še vedno potrebna, da se zagotovi, da za vsak ukrep v okviru te uredbe lahko velja, da ne vpliva na trgovino med državami članicami in ne povzroča izkrivljanja konkurence ali nevarnosti za tako izkrivljanje, če je skupni znesek take pomoči, dodeljene vsem podjetjem v sektorju ribištva in akvakulture v treh letih, nižji od kumulativnega zneska, določnega za vsako državo članico, ki je enak 2,5 % vrednosti letnih prihodkov ribištva, tj. ulova, predelave in dejavnosti akvakulture (nacionalna omejitev).

| (4) | Za namene pravil o konkurenci iz Pogodbe je podjetje vsak subjekt, ki opravlja gospodarsko dejavnost, ne glede na njegov pravni status in način financiranja (7). Sodišče Evropske unije je odločilo, da bi bilo treba vse subjekte, ki jih nadzira (na pravni ali dejanski podlagi) isti subjekt, obravnavati kot enotno podjetje (8). Zaradi pravne varnosti in za zmanjšanje upravnega bremena bi morala ta uredba zagotoviti izčrpen seznam jasnih meril za določitev, kdaj se dve podjetji ali več znotraj iste države članice obravnavata(-jo) kot enotno podjetje. Komisija je izmed natančno določenih meril za opredelitev „povezanih podjetij“ v opredelitvi malih in srednjih podjetij (MSP) iz Priporočila Komisije 2003/361/ES (9) in Priloge I k Uredbi Komisije (ES) št. 800/2008 (10) izbrala merila, ki ustrezajo namenu te uredbe. S temi merili so javni organi že seznanjeni in bi jih bilo treba glede na področje uporabe te uredbe uporabljati za MSP in velika podjetja. Z navedenimi merili bi bilo treba zagotoviti, da se za uporabo pravila o pomoči de minimis skupina povezanih podjetij šteje za enotno podjetje, da pa se podjetja, ki so v medsebojnem odnosu samo na podlagi dejstva, da so vsa neposredno povezana z istim javnim organom ali organi, ne obravnavajo kot povezana. Zato se upošteva posebni položaj podjetij, ki jih nadzira(-jo) isti javni organ(-i), ki lahko samostojno odloča(-jo). |
| --- | --- |

(4)

Za namene pravil o konkurenci iz Pogodbe je podjetje vsak subjekt, ki opravlja gospodarsko dejavnost, ne glede na njegov pravni status in način financiranja (7). Sodišče Evropske unije je odločilo, da bi bilo treba vse subjekte, ki jih nadzira (na pravni ali dejanski podlagi) isti subjekt, obravnavati kot enotno podjetje (8). Zaradi pravne varnosti in za zmanjšanje upravnega bremena bi morala ta uredba zagotoviti izčrpen seznam jasnih meril za določitev, kdaj se dve podjetji ali več znotraj iste države članice obravnavata(-jo) kot enotno podjetje. Komisija je izmed natančno določenih meril za opredelitev „povezanih podjetij“ v opredelitvi malih in srednjih podjetij (MSP) iz Priporočila Komisije 2003/361/ES (9) in Priloge I k Uredbi Komisije (ES) št. 800/2008 (10) izbrala merila, ki ustrezajo namenu te uredbe. S temi merili so javni organi že seznanjeni in bi jih bilo treba glede na področje uporabe te uredbe uporabljati za MSP in velika podjetja. Z navedenimi merili bi bilo treba zagotoviti, da se za uporabo pravila o pomoči de minimis skupina povezanih podjetij šteje za enotno podjetje, da pa se podjetja, ki so v medsebojnem odnosu samo na podlagi dejstva, da so vsa neposredno povezana z istim javnim organom ali organi, ne obravnavajo kot povezana. Zato se upošteva posebni položaj podjetij, ki jih nadzira(-jo) isti javni organ(-i), ki lahko samostojno odloča(-jo).

| (5) | Glede na področje uporabe skupne ribiške politike in opredelitev sektorja ribištva in akvakulture iz člena 5(d) Uredbe (EU) št. 1379/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (11) bi se morala ta uredba uporabljati za podjetja, dejavna na področju proizvodnje, predelave in trženja ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture. |
| --- | --- |

(5)

Glede na področje uporabe skupne ribiške politike in opredelitev sektorja ribištva in akvakulture iz člena 5(d) Uredbe (EU) št. 1379/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (11) bi se morala ta uredba uporabljati za podjetja, dejavna na področju proizvodnje, predelave in trženja ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture.

| (6) | Velja splošno načelo, da se v primeru neizpolnjevanja zakonodaje EU, zlasti pravil skupne ribiške politike, pomoč ne bi smela dodeliti. To načelo se uporablja tudi pri pomoči de minimis. |
| --- | --- |

(6)

Velja splošno načelo, da se v primeru neizpolnjevanja zakonodaje EU, zlasti pravil skupne ribiške politike, pomoč ne bi smela dodeliti. To načelo se uporablja tudi pri pomoči de minimis.

| (7) | Glede na to, da je treba zagotoviti skladnost s cilji skupne ribiške politike in Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo, bi bilo treba zlasti pomoč za nakup ribiških plovil, pomoč za posodobitev ali zamenjavo glavnih ali pomožnih motorjev ribiških plovil in pomoč za dejavnosti, ki so v skladu z Uredbo (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (12) neupravičene, izključiti iz področja uporabe te uredbe. |
| --- | --- |

(7)

Glede na to, da je treba zagotoviti skladnost s cilji skupne ribiške politike in Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo, bi bilo treba zlasti pomoč za nakup ribiških plovil, pomoč za posodobitev ali zamenjavo glavnih ali pomožnih motorjev ribiških plovil in pomoč za dejavnosti, ki so v skladu z Uredbo (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (12) neupravičene, izključiti iz področja uporabe te uredbe.

| (8) | Sodišče Evropske unije je odločilo, da države članice po tem, ko Unija izda predpise za vzpostavitev skupne ureditve trga v določenem sektorju kmetijstva, ne smejo sprejeti nobenih ukrepov, ki bi lahko to ureditev trga omajali ali uvedli izjeme (13). To načelo se uporablja tudi za sektor ribištva in akvakulture. Zato se ta uredba ne bi smela uporabljati za pomoč, katere znesek je določen na podlagi cene ali količine kupljenih proizvodov ali proizvodov, danih na trg. Prav tako se ne bi smela uporabiti za podporo, ki je povezana z obveznostjo, da se pomoč deli s primarnimi proizvajalci. |
| --- | --- |

(8)

Sodišče Evropske unije je odločilo, da države članice po tem, ko Unija izda predpise za vzpostavitev skupne ureditve trga v določenem sektorju kmetijstva, ne smejo sprejeti nobenih ukrepov, ki bi lahko to ureditev trga omajali ali uvedli izjeme (13). To načelo se uporablja tudi za sektor ribištva in akvakulture. Zato se ta uredba ne bi smela uporabljati za pomoč, katere znesek je določen na podlagi cene ali količine kupljenih proizvodov ali proizvodov, danih na trg. Prav tako se ne bi smela uporabiti za podporo, ki je povezana z obveznostjo, da se pomoč deli s primarnimi proizvajalci.

| (9) | Ta uredba se ne bi smela uporabljati za izvozno pomoč ali pomoč, ki se dodeli pod pogojem, da se domačim proizvodom pri uporabi daje prednost pred uvoženimi. Zlasti se ne bi smela uporabljati za pomoč, s katero se financirata vzpostavitev in delovanje distribucijske mreže v drugih državah članicah ali tretjih državah. Pomoč za kritje stroškov sodelovanja na sejmih, študij ali svetovalnih storitev, potrebnih za uvajanje novega ali obstoječega proizvoda na novem trgu v drugi državi članici ali tretji državi, se običajno ne šteje za izvozno pomoč. |
| --- | --- |

(9)

Ta uredba se ne bi smela uporabljati za izvozno pomoč ali pomoč, ki se dodeli pod pogojem, da se domačim proizvodom pri uporabi daje prednost pred uvoženimi. Zlasti se ne bi smela uporabljati za pomoč, s katero se financirata vzpostavitev in delovanje distribucijske mreže v drugih državah članicah ali tretjih državah. Pomoč za kritje stroškov sodelovanja na sejmih, študij ali svetovalnih storitev, potrebnih za uvajanje novega ali obstoječega proizvoda na novem trgu v drugi državi članici ali tretji državi, se običajno ne šteje za izvozno pomoč.

| (10) | Če je podjetje, dejavno v sektorju ribištva in akvakulture, dejavno tudi v drugih sektorjih ali ima druge dejavnosti, ki jih ureja Uredba Komisije (EU) št. 1407/2013 (14), bi se morale določbe navedene uredbe uporabljati za pomoč, dodeljeno v zvezi s temi drugimi sektorji ali dejavnostmi, če zadevna država članica na ustrezen način, na primer z ločitvijo dejavnosti ali stroškov, zagotovi, da dejavnost v sektorju ribištva in akvakulture ne prejema pomoči de minimis, dodeljene v skladu z navedeno uredbo. |
| --- | --- |

(10)

Če je podjetje, dejavno v sektorju ribištva in akvakulture, dejavno tudi v drugih sektorjih ali ima druge dejavnosti, ki jih ureja Uredba Komisije (EU) št. 1407/2013 (14), bi se morale določbe navedene uredbe uporabljati za pomoč, dodeljeno v zvezi s temi drugimi sektorji ali dejavnostmi, če zadevna država članica na ustrezen način, na primer z ločitvijo dejavnosti ali stroškov, zagotovi, da dejavnost v sektorju ribištva in akvakulture ne prejema pomoči de minimis, dodeljene v skladu z navedeno uredbo.

| (11) | Če je podjetje dejavno v sektorju ribištva in akvakulture ter v sektorju primarne proizvodnje kmetijskih proizvodov, se določbe iz te uredbe uporabljajo za pomoč, dodeljeno v zvezi s sektorjem ali dejavnostmi ribištva in akvakulture, če zadevna država članica na ustrezen način, na primer z ločitvijo dejavnosti ali stroškov, zagotovi, da primarna proizvodnja kmetijskih proizvodov ne prejema pomoči de minimis, dodeljene v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(11)

Če je podjetje dejavno v sektorju ribištva in akvakulture ter v sektorju primarne proizvodnje kmetijskih proizvodov, se določbe iz te uredbe uporabljajo za pomoč, dodeljeno v zvezi s sektorjem ali dejavnostmi ribištva in akvakulture, če zadevna država članica na ustrezen način, na primer z ločitvijo dejavnosti ali stroškov, zagotovi, da primarna proizvodnja kmetijskih proizvodov ne prejema pomoči de minimis, dodeljene v skladu s to uredbo.

| (12) | Ta uredba bi morala določiti pravila, ki bi onemogočila izogibanje največjim intenzivnostim pomoči, kakor so določene v posebnih uredbah ali sklepih Komisije. Morala bi določiti tudi jasna pravila o kumulaciji, ki so enostavna za uporabo. |
| --- | --- |

(12)

Ta uredba bi morala določiti pravila, ki bi onemogočila izogibanje največjim intenzivnostim pomoči, kakor so določene v posebnih uredbah ali sklepih Komisije. Morala bi določiti tudi jasna pravila o kumulaciji, ki so enostavna za uporabo.

| (13) | Triletno obdobje, ki se upošteva za namene te uredbe, bi bilo treba oceniti za vsak primer posebej, tako da se pri vsaki novi dodelitvi pomoči de minimis upošteva skupni znesek pomoči de minimis, ki je bila dodeljena v zadevnem poslovnem letu ter v predhodnih dveh poslovnih letih. |
| --- | --- |

(13)

Triletno obdobje, ki se upošteva za namene te uredbe, bi bilo treba oceniti za vsak primer posebej, tako da se pri vsaki novi dodelitvi pomoči de minimis upošteva skupni znesek pomoči de minimis, ki je bila dodeljena v zadevnem poslovnem letu ter v predhodnih dveh poslovnih letih.

| (14) | Ta uredba ne izključuje možnosti, da se ukrep ne bi štel za državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe, in sicer iz razlogov, ki niso določeni v tej uredbi, na primer zato, ker je ukrep v skladu z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu ali ker ne vključuje prenosa državnih sredstev. Zlasti sredstva Unije, ki jih centralno upravlja Komisija in ki niso neposredno ali posredno pod nadzorom države članice, ne predstavljajo državne pomoči in se jih ne bi smelo upoštevati pri ugotavljanju, ali se ustrezna zgornja meja ali nacionalna omejitev upoštevata. |
| --- | --- |

(14)

Ta uredba ne izključuje možnosti, da se ukrep ne bi štel za državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe, in sicer iz razlogov, ki niso določeni v tej uredbi, na primer zato, ker je ukrep v skladu z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu ali ker ne vključuje prenosa državnih sredstev. Zlasti sredstva Unije, ki jih centralno upravlja Komisija in ki niso neposredno ali posredno pod nadzorom države članice, ne predstavljajo državne pomoči in se jih ne bi smelo upoštevati pri ugotavljanju, ali se ustrezna zgornja meja ali nacionalna omejitev upoštevata.

| (15) | Zaradi preglednosti, enake obravnave in učinkovitega spremljanja bi bilo treba to uredbo uporabljati le za pomoč de minimis, za katero je mogoče bruto ekvivalent nepovratnih sredstev natančno izračunati vnaprej in brez vsakršne potrebe po oceni tveganja („pregledna pomoč“). Takšen natančen izračun se lahko na primer izvede za nepovratna sredstva, subvencionirane obrestne mere, limitirane davčne oprostitve ali druge instrumente, ki določajo omejitev in tako zagotovijo, da se ustrezna zgornja meja ne preseže. Določitev omejitve pomeni, da mora država članica, dokler ni znan natančen znesek pomoči, predpostavljati, da je znesek enak omejitvi, ter tako zagotoviti, da več ukrepov pomoči skupaj ne presega zgornje meje, določene v tej uredbi, in uporabiti pravila o kumulaciji. |
| --- | --- |

(15)

Zaradi preglednosti, enake obravnave in učinkovitega spremljanja bi bilo treba to uredbo uporabljati le za pomoč de minimis, za katero je mogoče bruto ekvivalent nepovratnih sredstev natančno izračunati vnaprej in brez vsakršne potrebe po oceni tveganja („pregledna pomoč“). Takšen natančen izračun se lahko na primer izvede za nepovratna sredstva, subvencionirane obrestne mere, limitirane davčne oprostitve ali druge instrumente, ki določajo omejitev in tako zagotovijo, da se ustrezna zgornja meja ne preseže. Določitev omejitve pomeni, da mora država članica, dokler ni znan natančen znesek pomoči, predpostavljati, da je znesek enak omejitvi, ter tako zagotoviti, da več ukrepov pomoči skupaj ne presega zgornje meje, določene v tej uredbi, in uporabiti pravila o kumulaciji.

| (16) | Zaradi preglednosti, enake obravnave in pravilne uporabe zgornje meje pomoči de minimis bi morale vse države članice uporabljati enak način izračuna. Za lažji izračun bi bilo treba zneske pomoči, ki se ne dodelijo v obliki denarnih nepovratnih sredstev, pretvoriti v njihov bruto ekvivalent nepovratnih sredstev. Za izračun bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev preglednih vrst pomoči, ki niso nepovratna sredstva, ali pomoči, plačljivih v več obrokih, je treba uporabiti tržne obrestne mere, ki veljajo ob dodelitvi take pomoči. Za enotno, pregledno in enostavno uporabo pravil o državni pomoči bi morale biti tržne obrestne mere, ki se uporabljajo za namene te uredbe, referenčne mere, kakor so opredeljene v Sporočilu Komisije o spremembi metode določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (15). |
| --- | --- |

(16)

Zaradi preglednosti, enake obravnave in pravilne uporabe zgornje meje pomoči de minimis bi morale vse države članice uporabljati enak način izračuna. Za lažji izračun bi bilo treba zneske pomoči, ki se ne dodelijo v obliki denarnih nepovratnih sredstev, pretvoriti v njihov bruto ekvivalent nepovratnih sredstev. Za izračun bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev preglednih vrst pomoči, ki niso nepovratna sredstva, ali pomoči, plačljivih v več obrokih, je treba uporabiti tržne obrestne mere, ki veljajo ob dodelitvi take pomoči. Za enotno, pregledno in enostavno uporabo pravil o državni pomoči bi morale biti tržne obrestne mere, ki se uporabljajo za namene te uredbe, referenčne mere, kakor so opredeljene v Sporočilu Komisije o spremembi metode določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (15).

| (17) | Pomoč v obliki posojil, vključno s pomočjo de minimis za financiranje tveganja v obliki posojil, bi se morala šteti za pregledno pomoč de minimis, če je bil bruto ekvivalent nepovratnih sredstev izračunan na podlagi tržnih obrestnih mer, ki so veljale ob dodelitvi pomoči. Za poenostavitev obravnavanja majhnih kratkoročnih posojil bi morala ta uredba določiti jasno pravilo, ki je enostavno za uporabo in upošteva tako znesek posojila kot njegovo trajanje. Po izkušnjah Komisije se posojila, ki so zavarovana s premoženjem v višini najmanj 50 % posojila, ne presegajo 150 000 EUR in se najamejo za največ pet let oziroma ne presegajo 75 000 EUR in se najamejo za največ deset let, lahko štejejo za posojila z bruto ekvivalentom nepovratnih sredstev, ki ne presega zgornje meje pomoči de minimis. Glede na težave, povezane z določanjem bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev pomoči, dodeljene podjetjem, ki morebiti niso sposobna vrniti posojila, se to pravilo za taka podjetja ne bi smelo uporabljati. |
| --- | --- |

(17)

Pomoč v obliki posojil, vključno s pomočjo de minimis za financiranje tveganja v obliki posojil, bi se morala šteti za pregledno pomoč de minimis, če je bil bruto ekvivalent nepovratnih sredstev izračunan na podlagi tržnih obrestnih mer, ki so veljale ob dodelitvi pomoči. Za poenostavitev obravnavanja majhnih kratkoročnih posojil bi morala ta uredba določiti jasno pravilo, ki je enostavno za uporabo in upošteva tako znesek posojila kot njegovo trajanje. Po izkušnjah Komisije se posojila, ki so zavarovana s premoženjem v višini najmanj 50 % posojila, ne presegajo 150 000 EUR in se najamejo za največ pet let oziroma ne presegajo 75 000 EUR in se najamejo za največ deset let, lahko štejejo za posojila z bruto ekvivalentom nepovratnih sredstev, ki ne presega zgornje meje pomoči de minimis. Glede na težave, povezane z določanjem bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev pomoči, dodeljene podjetjem, ki morebiti niso sposobna vrniti posojila, se to pravilo za taka podjetja ne bi smelo uporabljati.

| (18) | Pomoč v obliki kapitalskih injekcij se ne bi smela šteti za pregledno pomoč de minimis, razen če skupni znesek injekcije javnega kapitala ne presega zgornje meje pomoči de minimis. Pomoč v obliki ukrepov za financiranje tveganja v obliki naložb lastniškega kapitala ali navideznega lastniškega kapitala iz smernic o financiranju tveganja (16) se ne bi smela obravnavati kot pregledna pomoč de minimis, razen če zadevni ukrep zagotavlja kapital, ki ne presega zgornje meje pomoči de minimis. |
| --- | --- |

(18)

Pomoč v obliki kapitalskih injekcij se ne bi smela šteti za pregledno pomoč de minimis, razen če skupni znesek injekcije javnega kapitala ne presega zgornje meje pomoči de minimis. Pomoč v obliki ukrepov za financiranje tveganja v obliki naložb lastniškega kapitala ali navideznega lastniškega kapitala iz smernic o financiranju tveganja (16) se ne bi smela obravnavati kot pregledna pomoč de minimis, razen če zadevni ukrep zagotavlja kapital, ki ne presega zgornje meje pomoči de minimis.

| (19) | Pomoč v obliki jamstev, vključno s pomočjo de minimis za financiranje tveganja v obliki jamstev, bi bilo treba šteti za pregledno, če je bil bruto ekvivalent nepovratnih sredstev izračunan na podlagi premij varnega pristana iz obvestila Komisije za ustrezno vrsto podjetja (17). Za poenostavitev obravnavanja kratkoročnih jamstev, s katerimi se zavaruje do 80 % sorazmerno majhnega posojila, bi morala ta uredba določiti jasno pravilo, ki je enostavno za uporabo in upošteva tako znesek osnovnega posojila kot tudi trajanje jamstva. To pravilo se ne bi smelo uporabljati za jamstva za osnovne transakcije, ki niso posojilo, kot so jamstva za transakcije lastniškega kapitala. Če jamstvo ne presega 80 % osnovnega posojila in zajamčeni znesek ne presega 225 000 EUR ter jamstvo traja največ pet let, se lahko šteje za jamstvo z bruto ekvivalentom nepovratnih sredstev, ki ne presega zgornje meje pomoči de minimis. Enako velja, če jamstvo ne presega 80 % osnovnega posojila in zajamčeni znesek ne presega 112 500 EUR ter jamstvo traja največ deset let. Poleg tega lahko države članice za izračun bruto ekvivalenta jamstev uporabijo metodologijo, ki je bila Komisiji priglašena v skladu s katero od drugih, tedaj veljavnih uredb Komisije s področja državnih pomoči in ki jo je Komisija sprejela za tako, ki ustreza obvestilu o jamstvu oziroma kateremu koli od naslednjih obvestil, pod pogojem, da se sprejeta metodologija izrecno nanaša na vrsto jamstva in vrsto zadevne osnovne transakcije v okviru uporabe te uredbe. Glede na težave, povezane z določanjem bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev pomoči, dodeljene podjetjem, ki morebiti niso sposobna vrniti posojila, se to pravilo za taka podjetja ne bi smelo uporabljati. |
| --- | --- |

(19)

Pomoč v obliki jamstev, vključno s pomočjo de minimis za financiranje tveganja v obliki jamstev, bi bilo treba šteti za pregledno, če je bil bruto ekvivalent nepovratnih sredstev izračunan na podlagi premij varnega pristana iz obvestila Komisije za ustrezno vrsto podjetja (17). Za poenostavitev obravnavanja kratkoročnih jamstev, s katerimi se zavaruje do 80 % sorazmerno majhnega posojila, bi morala ta uredba določiti jasno pravilo, ki je enostavno za uporabo in upošteva tako znesek osnovnega posojila kot tudi trajanje jamstva. To pravilo se ne bi smelo uporabljati za jamstva za osnovne transakcije, ki niso posojilo, kot so jamstva za transakcije lastniškega kapitala. Če jamstvo ne presega 80 % osnovnega posojila in zajamčeni znesek ne presega 225 000 EUR ter jamstvo traja največ pet let, se lahko šteje za jamstvo z bruto ekvivalentom nepovratnih sredstev, ki ne presega zgornje meje pomoči de minimis. Enako velja, če jamstvo ne presega 80 % osnovnega posojila in zajamčeni znesek ne presega 112 500 EUR ter jamstvo traja največ deset let. Poleg tega lahko države članice za izračun bruto ekvivalenta jamstev uporabijo metodologijo, ki je bila Komisiji priglašena v skladu s katero od drugih, tedaj veljavnih uredb Komisije s področja državnih pomoči in ki jo je Komisija sprejela za tako, ki ustreza obvestilu o jamstvu oziroma kateremu koli od naslednjih obvestil, pod pogojem, da se sprejeta metodologija izrecno nanaša na vrsto jamstva in vrsto zadevne osnovne transakcije v okviru uporabe te uredbe. Glede na težave, povezane z določanjem bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev pomoči, dodeljene podjetjem, ki morebiti niso sposobna vrniti posojila, se to pravilo za taka podjetja ne bi smelo uporabljati.

| (20) | Kadar se shema pomoči de minimis izvaja prek finančnih posrednikov, bi bilo treba zagotoviti, da ti ne prejmejo nobene državne pomoči. To se lahko na primer doseže tako, da se od finančnih posrednikov, ki so upravičeni do državnega jamstva, zahteva plačilo trgu primerne premije ali da vse ugodnosti v celoti prenesejo na končne upravičence oziroma da se zgornja meja pomoči de minimis in ostali pogoji iz te uredbe upoštevajo tudi na ravni posrednikov. |
| --- | --- |

(20)

Kadar se shema pomoči de minimis izvaja prek finančnih posrednikov, bi bilo treba zagotoviti, da ti ne prejmejo nobene državne pomoči. To se lahko na primer doseže tako, da se od finančnih posrednikov, ki so upravičeni do državnega jamstva, zahteva plačilo trgu primerne premije ali da vse ugodnosti v celoti prenesejo na končne upravičence oziroma da se zgornja meja pomoči de minimis in ostali pogoji iz te uredbe upoštevajo tudi na ravni posrednikov.

| (21) | Po priglasitvi s strani države članice lahko Komisija preveri, ali ukrep, ki ni v obliki nepovratnih sredstev, posojila, jamstva, kapitalske injekcije ali ukrepa za financiranje tveganja v obliki naložb lastniškega kapitala ali navideznega lastniškega kapitala, vodi do bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev, ki ne presega zgornje meje pomoči de minimis in bi zato lahko spadal na področje uporabe te uredbe. |
| --- | --- |

(21)

Po priglasitvi s strani države članice lahko Komisija preveri, ali ukrep, ki ni v obliki nepovratnih sredstev, posojila, jamstva, kapitalske injekcije ali ukrepa za financiranje tveganja v obliki naložb lastniškega kapitala ali navideznega lastniškega kapitala, vodi do bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev, ki ne presega zgornje meje pomoči de minimis in bi zato lahko spadal na področje uporabe te uredbe.

| (22) | Dolžnost Komisije je, da poskrbi za izpolnjevanje pravil o državni pomoči, države članice pa bi morale v skladu z načelom sodelovanja iz člena 4(3) Pogodbe o Evropski uniji olajšati izvajanje te naloge z vzpostavitvijo potrebnih orodij za zagotovitev, da skupni znesek pomoči de minimis, dodeljene enotnemu podjetju po pravilu de minimis, ne preseže splošne dopustne zgornje meje. Zato bi morale države članice pri dodeljevanju pomoči de minimis zadevno podjetje obvestiti o znesku dodeljene pomoči de minimis in navesti, da gre za pomoč de minimis, ter se pri tem izrecno sklicevati na to uredbo. Za zagotovitev, da se ne presežejo ustrezne zgornje meje in da se upoštevajo pravila o kumulaciji, bi bilo treba od držav članic zahtevati, da spremljajo dodeljeno pomoč. Za izpolnitev navedene obveznosti bi morala zadevna država članica pred dodelitvijo take pomoči od podjetja prejeti izjavo o drugi pomoči de minimis na podlagi te uredbe ali drugih uredb de minimis, ki jo je podjetje prejelo v zadevnem poslovnem letu in v predhodnih dveh poslovnih letih. Alternativno bi moralo biti mogoče, da države članice vzpostavijo centralni register, ki vsebuje popolne informacije o dodeljeni pomoči de minimis, in preverijo, da kakršna koli nova dodeljena pomoč ne presega ustrezne zgodnje meje. |
| --- | --- |

(22)

Dolžnost Komisije je, da poskrbi za izpolnjevanje pravil o državni pomoči, države članice pa bi morale v skladu z načelom sodelovanja iz člena 4(3) Pogodbe o Evropski uniji olajšati izvajanje te naloge z vzpostavitvijo potrebnih orodij za zagotovitev, da skupni znesek pomoči de minimis, dodeljene enotnemu podjetju po pravilu de minimis, ne preseže splošne dopustne zgornje meje. Zato bi morale države članice pri dodeljevanju pomoči de minimis zadevno podjetje obvestiti o znesku dodeljene pomoči de minimis in navesti, da gre za pomoč de minimis, ter se pri tem izrecno sklicevati na to uredbo. Za zagotovitev, da se ne presežejo ustrezne zgornje meje in da se upoštevajo pravila o kumulaciji, bi bilo treba od držav članic zahtevati, da spremljajo dodeljeno pomoč. Za izpolnitev navedene obveznosti bi morala zadevna država članica pred dodelitvijo take pomoči od podjetja prejeti izjavo o drugi pomoči de minimis na podlagi te uredbe ali drugih uredb de minimis, ki jo je podjetje prejelo v zadevnem poslovnem letu in v predhodnih dveh poslovnih letih. Alternativno bi moralo biti mogoče, da države članice vzpostavijo centralni register, ki vsebuje popolne informacije o dodeljeni pomoči de minimis, in preverijo, da kakršna koli nova dodeljena pomoč ne presega ustrezne zgodnje meje.

| (23) | Vsaka država članica bi morala pred dodelitvijo kakršne koli nove pomoči de minimis preveriti, ali se zgornja meja pomoči de minimis in nacionalna omejitev v navedeni državi članici ne bosta presegli ter ali so izpolnjeni preostali pogoji iz te uredbe. |
| --- | --- |

(23)

Vsaka država članica bi morala pred dodelitvijo kakršne koli nove pomoči de minimis preveriti, ali se zgornja meja pomoči de minimis in nacionalna omejitev v navedeni državi članici ne bosta presegli ter ali so izpolnjeni preostali pogoji iz te uredbe.

| (24) | Glede na dosedanje izkušnje Komisije ter zlasti zaradi na splošno pogosto potrebnega ponovnega pregledovanja politike državne pomoči bi bilo treba obdobje uporabe te uredbe omejiti. Če se ta uredba po poteku veljavnosti ne podaljša, bi bilo treba državam članicam omogočiti šestmesečno prilagoditveno obdobje v zvezi s pomočjo de minimis iz te uredbe – |
| --- | --- |

(24)

Glede na dosedanje izkušnje Komisije ter zlasti zaradi na splošno pogosto potrebnega ponovnega pregledovanja politike državne pomoči bi bilo treba obdobje uporabe te uredbe omejiti. Če se ta uredba po poteku veljavnosti ne podaljša, bi bilo treba državam članicam omogočiti šestmesečno prilagoditveno obdobje v zvezi s pomočjo de minimis iz te uredbe –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Področje uporabe

1.   Ta uredba se uporablja za pomoč, dodeljeno podjetjem v sektorju ribištva in akvakulture, razen za:

| (a) | pomoč, katere znesek je določen na podlagi cene ali količine kupljenih proizvodov ali proizvodov, danih na trg; |
| --- | --- |

(a)

pomoč, katere znesek je določen na podlagi cene ali količine kupljenih proizvodov ali proizvodov, danih na trg;

| (b) | pomoč za dejavnosti, povezane z izvozom v tretje države ali države članice, in sicer pomoč, neposredno povezano z izvoženimi količinami, vzpostavitvijo in delovanjem distribucijske mreže ali drugimi tekočimi izdatki, povezanimi z izvozno dejavnostjo; |
| --- | --- |

(b)

pomoč za dejavnosti, povezane z izvozom v tretje države ali države članice, in sicer pomoč, neposredno povezano z izvoženimi količinami, vzpostavitvijo in delovanjem distribucijske mreže ali drugimi tekočimi izdatki, povezanimi z izvozno dejavnostjo;

| (c) | pomoč, ki se dodeli pod pogojem, da se domačim proizvodom pri uporabi daje prednost pred uvoženimi; |
| --- | --- |

(c)

pomoč, ki se dodeli pod pogojem, da se domačim proizvodom pri uporabi daje prednost pred uvoženimi;

| (d) | pomoč za nakup ribiških plovil; |
| --- | --- |

(d)

pomoč za nakup ribiških plovil;

| (e) | pomoč za posodobitev ali zamenjavo glavnih ali pomožnih motorjev ribiških plovil; |
| --- | --- |

(e)

pomoč za posodobitev ali zamenjavo glavnih ali pomožnih motorjev ribiških plovil;

| (f) | pomoč za dejavnosti za povečanje ribolovne zmogljivosti plovil ali za opremo za povečanje zmožnosti plovil za iskanje rib; |
| --- | --- |

(f)

pomoč za dejavnosti za povečanje ribolovne zmogljivosti plovil ali za opremo za povečanje zmožnosti plovil za iskanje rib;

| (g) | pomoč za izgradnjo novih ribiških plovil ali uvoz ribiških plovil; |
| --- | --- |

(g)

pomoč za izgradnjo novih ribiških plovil ali uvoz ribiških plovil;

| (h) | pomoč za začasno ali trajno prenehanje ribolovnih dejavnosti, razen če to ni posebej določeno v Uredbi (EU) št. 508/2014; |
| --- | --- |

(h)

pomoč za začasno ali trajno prenehanje ribolovnih dejavnosti, razen če to ni posebej določeno v Uredbi (EU) št. 508/2014;

| (i) | pomoč za raziskovalni ribolov; |
| --- | --- |

(i)

pomoč za raziskovalni ribolov;

| (j) | pomoč za prenos lastništva podjetja; |
| --- | --- |

(j)

pomoč za prenos lastništva podjetja;

| (k) | pomoč za neposredno obnavljanje staleža, razen če to ni s pravnim aktom Unije izrecno določeno kot ohranjevalni ukrep ali v primeru poskusnega obnavljanja staleža. |
| --- | --- |

(k)

pomoč za neposredno obnavljanje staleža, razen če to ni s pravnim aktom Unije izrecno določeno kot ohranjevalni ukrep ali v primeru poskusnega obnavljanja staleža.

2.   Če je podjetje, dejavno v sektorju ribištva in akvakulture, dejavno tudi v enem ali več sektorjih ali ima druge dejavnosti, ki jih ureja Uredba (EU) št. 1407/2013, se navedena uredba uporablja za pomoč, dodeljeno v zvezi s slednjimi sektorji ali dejavnostmi, če zadevna država članica na ustrezen način, na primer z ločitvijo dejavnosti ali stroškov, zagotovi, da dejavnosti v sektorju ribištva in akvakulture ne prejemajo pomoči de minimis, dodeljene v skladu z navedeno uredbo.

3.   Če je podjetje, dejavno v sektorju ribištva in akvakulture, dejavno tudi v sektorju primarne proizvodnje kmetijskih proizvodov, ki jo ureja Uredba Komisije (EU) št. 1408/2013 (18), se ta uredba uporablja za pomoč, dodeljeno v zvezi s sektorjem ribištva in akvakulture, če zadevna država članica na ustrezen način, na primer z ločitvijo dejavnosti ali stroškov, zagotovi, da primarna proizvodnja kmetijskih proizvodov ne prejema pomoči de minimis, dodeljene v skladu s to uredbo.

Člen 2

Opredelitev pojmov

1.   Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „podjetja v sektorju ribištva in akvakulture“ pomenijo podjetja, dejavna na področju proizvodnje, predelave in trženja proizvodov iz ribištva in akvakulture; |
| --- | --- |

(a)

„podjetja v sektorju ribištva in akvakulture“ pomenijo podjetja, dejavna na področju proizvodnje, predelave in trženja proizvodov iz ribištva in akvakulture;

| (b) | „ribiški proizvodi in proizvodi iz akvakulture“ pomenijo proizvode, opredeljene v členu 5(a) in (b) Uredbe (EU) št. 1379/2013; |
| --- | --- |

(b)

„ribiški proizvodi in proizvodi iz akvakulture“ pomenijo proizvode, opredeljene v členu 5(a) in (b) Uredbe (EU) št. 1379/2013;

| (c) | „predelava in trženje“ pomenita vse postopke, vključno s postopki za ravnanje s proizvodi, njihovo obdelavo, proizvodnjo in distribucijo, v času med iztovarjanjem ali izlovom in stopnjo končnega proizvoda. |
| --- | --- |

(c)

„predelava in trženje“ pomenita vse postopke, vključno s postopki za ravnanje s proizvodi, njihovo obdelavo, proizvodnjo in distribucijo, v času med iztovarjanjem ali izlovom in stopnjo končnega proizvoda.

2.   „Enotno podjetje“ za namene te uredbe pomeni vsa podjetja, ki so med seboj najmanj v enem od naslednjih razmerij:

| (a) | podjetje ima večino glasovalnih pravic delničarjev ali družbenikov drugega podjetja; |
| --- | --- |

(a)

podjetje ima večino glasovalnih pravic delničarjev ali družbenikov drugega podjetja;

| (b) | podjetje ima pravico imenovati ali odpoklicati večino članov upravnega, poslovodnega ali nadzornega organa drugega podjetja; |
| --- | --- |

(b)

podjetje ima pravico imenovati ali odpoklicati večino članov upravnega, poslovodnega ali nadzornega organa drugega podjetja;

| (c) | podjetje ima pravico izvrševati prevladujoč vpliv na drugo podjetje na podlagi pogodbe, sklenjene z navedenim podjetjem, ali določbe v njegovi družbeni pogodbi ali statutu; |
| --- | --- |

(c)

podjetje ima pravico izvrševati prevladujoč vpliv na drugo podjetje na podlagi pogodbe, sklenjene z navedenim podjetjem, ali določbe v njegovi družbeni pogodbi ali statutu;

| (d) | podjetje, ki je delničar ali družbenik drugega podjetja, na podlagi dogovora z drugimi delničarji ali družbeniki navedenega podjetja sámo nadzoruje večino glasovalnih pravic delničarjev ali družbenikov navedenega podjetja. |
| --- | --- |

(d)

podjetje, ki je delničar ali družbenik drugega podjetja, na podlagi dogovora z drugimi delničarji ali družbeniki navedenega podjetja sámo nadzoruje večino glasovalnih pravic delničarjev ali družbenikov navedenega podjetja.

Podjetja, ki so v katerem koli razmerju iz točk (a) do (d) prvega pododstavka prek enega ali več drugih podjetij, prav tako veljajo za enotno podjetje.

Člen 3

Pomoč de minimis

1.   Za ukrepe pomoči se šteje, da ne izpolnjujejo vseh meril iz člena 107(1) Pogodbe in so zato izvzeti iz zahteve glede priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če izpolnjujejo pogoje iz te uredbe.

2.   Skupni znesek pomoči de minimis, ki ga država članica dodeli enotnemu podjetju v sektorju ribištva in akvakulture, ne presega 30 000 EUR v katerem koli obdobju treh poslovnih let.

3.   Kumulativni znesek pomoči de minimis, ki ga država članica dodeli podjetjem, dejavnim v sektorju ribištva in akvakulture, v katerem koli obdobju treh poslovnih let, ne presega nacionalne omejitve iz Priloge.

4.   Pomoč de minimis ne glede na datum plačila pomoči de minimis podjetju velja za dodeljeno takrat, ko se zakonska pravica do prejema pomoči dodeli podjetju v skladu z veljavnim nacionalnim pravnim sistemom.

5.   Zgornja meja, določena v odstavku 2, in nacionalna omejitev iz odstavka 3 se uporabljata ne glede na obliko pomoči de minimis ali zastavljeni cilj ter ne glede na to, ali se pomoč, ki jo dodeli država članica, v celoti ali le delno financira iz sredstev Unije. Obdobje treh poslovnih let se določi glede na poslovna leta, ki jih uporablja podjetje v zadevni državi članici.

6.   Za namene zgornje meje, določene v odstavku 2, in nacionalne omejitve iz odstavka 3 se pomoč izrazi v obliki denarnih nepovratnih sredstev. Vsi uporabljeni zneski so bruto zneski, tj. pred odbitkom davkov ali drugih dajatev. Če se pomoč ne dodeli v obliki nepovratnih sredstev, je znesek pomoči enak bruto ekvivalentu nepovratnih sredstev.

Pomoč, plačljiva v več obrokih, se diskontira na vrednost, ki jo je imela ob dodelitvi. Obrestna mera, ki se uporablja za diskontiranje, je diskontna stopnja, ki velja ob dodelitvi pomoči.

7.   Če bi se z dodelitvijo nove pomoči de minimis presegli zgornja meja, določena v odstavku 2, ali nacionalna omejitev iz odstavka 3, zanjo ne veljajo ugodnosti iz te uredbe.

8.   V primeru združitev ali pripojitev se vsa prejšnja pomoč de minimis, dodeljena kateremu koli od podjetij, udeleženih v združitvi, upošteva pri ugotavljanju, ali nova pomoč de minimis za novo ali prevzemno podjetje presega zgornjo mejo ali nacionalno omejitev. Pomoč de minimis, ki je bila zakonito dodeljena pred združitvijo ali pripojitvijo, ostane zakonita.

9.   Če se podjetje razdeli na dve ali več ločenih podjetij, se pomoč de minimis, dodeljena pred razdelitvijo, dodeli podjetju, ki jo je koristilo, in to je načeloma podjetje, ki prevzame dejavnosti, za katere se je pomoč de minimis uporabila. Če taka dodelitev ni mogoča, se pomoč de minimis dodeli sorazmerno na podlagi knjigovodske vrednosti lastniškega kapitala novih podjetij na dejanski datum razdelitve.

Člen 4

Izračun bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev

1.   Ta uredba se uporablja le za pomoč, za katero je mogoče bruto ekvivalent nepovratnih sredstev natančno izračunati vnaprej in brez vsakršne potrebe po oceni tveganja („pregledna pomoč“).

2.   Pomoč v obliki nepovratnih sredstev ali subvencionirane obrestne mere velja za pregledno pomoč de minimis.

3.   Pomoč v obliki posojil velja za pregledno pomoč de minimis, če:

| (a) | upravičenec ni v kolektivnem postopku zaradi insolventnosti ali v skladu z nacionalno zakonodajo ne izpolnjuje meril za uvedbo kolektivnega postopka zaradi insolventnosti na zahtevo njegovih upnikov. V primeru velikih podjetij je upravičenec v položaju, ki je primerljiv vsaj z bonitetno oceno B–; in |
| --- | --- |

(a)

upravičenec ni v kolektivnem postopku zaradi insolventnosti ali v skladu z nacionalno zakonodajo ne izpolnjuje meril za uvedbo kolektivnega postopka zaradi insolventnosti na zahtevo njegovih upnikov. V primeru velikih podjetij je upravičenec v položaju, ki je primerljiv vsaj z bonitetno oceno B–; in

| (b) | je posojilo zavarovano s premoženjem v višini najmanj 50 % posojila, znaša do 150 000 EUR v obdobju petih let oziroma znaša do 75 000 EUR v obdobju desetih let. Če je posojilo manjše od navedenih zneskov in/ali je dodeljeno za manj kot pet oziroma deset let, se bruto ekvivalent nepovratnih sredstev navedenega posojila izračuna kot ustrezni delež zgornje meje, določene v členu 3(2); ali |
| --- | --- |

(b)

je posojilo zavarovano s premoženjem v višini najmanj 50 % posojila, znaša do 150 000 EUR v obdobju petih let oziroma znaša do 75 000 EUR v obdobju desetih let. Če je posojilo manjše od navedenih zneskov in/ali je dodeljeno za manj kot pet oziroma deset let, se bruto ekvivalent nepovratnih sredstev navedenega posojila izračuna kot ustrezni delež zgornje meje, določene v členu 3(2); ali

| (c) | je bil bruto ekvivalent nepovratnih sredstev izračunan na podlagi referenčne obrestne mere, ki se je uporabljala ob njihovi dodelitvi. |
| --- | --- |

(c)

je bil bruto ekvivalent nepovratnih sredstev izračunan na podlagi referenčne obrestne mere, ki se je uporabljala ob njihovi dodelitvi.

4.   Pomoč v obliki kapitalskih injekcij velja za pregledno pomoč de minimis samo, če skupni znesek injekcije javnega kapitala ne presega zgornje meje pomoči de minimis, določene v členu 3(2).

5.   Pomoč v obliki ukrepov za financiranje tveganja v obliki naložb lastniškega kapitala ali navideznega lastniškega kapitala se šteje za pregledno pomoč de minimis samo, če kapital za posamezno podjetje ne presega zgornje meje pomoči de minimis, določene v členu 3(2).

6.   Pomoč v obliki jamstev velja za pregledno pomoč de minimis, če:

| (a) | upravičenec ni v kolektivnem postopku zaradi insolventnosti ali v skladu z nacionalno zakonodajo ne izpolnjuje meril za uvedbo kolektivnega postopka zaradi insolventnosti na zahtevo njegovih upnikov. V primeru velikih podjetij je upravičenec v položaju, ki je primerljiv vsaj z bonitetno oceno B–; in |
| --- | --- |

(a)

upravičenec ni v kolektivnem postopku zaradi insolventnosti ali v skladu z nacionalno zakonodajo ne izpolnjuje meril za uvedbo kolektivnega postopka zaradi insolventnosti na zahtevo njegovih upnikov. V primeru velikih podjetij je upravičenec v položaju, ki je primerljiv vsaj z bonitetno oceno B–; in

| (b) | jamstvo ne presega 80 % osnovnega posojila in zajamčeni znesek ne presega 225 000 EUR ter jamstvo traja pet let oziroma zajamčeni znesek ne presega 112 500 EUR in jamstvo traja deset let; če je zajamčeni znesek manjši od navedenih zneskov in/ali jamstvo traja manj kot pet oziroma deset let, se bruto ekvivalent nepovratnih sredstev navedenega jamstva izračuna kot ustrezni delež zgornje meje, določene v členu 3(2); ali |
| --- | --- |

(b)

jamstvo ne presega 80 % osnovnega posojila in zajamčeni znesek ne presega 225 000 EUR ter jamstvo traja pet let oziroma zajamčeni znesek ne presega 112 500 EUR in jamstvo traja deset let; če je zajamčeni znesek manjši od navedenih zneskov in/ali jamstvo traja manj kot pet oziroma deset let, se bruto ekvivalent nepovratnih sredstev navedenega jamstva izračuna kot ustrezni delež zgornje meje, določene v členu 3(2); ali

| (c) | je bil bruto ekvivalent nepovratnih sredstev izračunan na podlagi premij varnega pristana iz obvestila Komisije; ali |
| --- | --- |

(c)

je bil bruto ekvivalent nepovratnih sredstev izračunan na podlagi premij varnega pristana iz obvestila Komisije; ali

| (d) | se pred izvajanjem






  (i) | metodologija za izračun bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev jamstva priglasi Komisiji v skladu s katero od drugih, tedaj veljavnih uredb Komisije s področja državnih pomoči in jo Komisija sprejme za tako, ki ustreza obvestilu o jamstvu oziroma kateremu koli od naslednjih obvestil, in |
| --- | --- | --- |

(d)

se pred izvajanjem

(i)

metodologija za izračun bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev jamstva priglasi Komisiji v skladu s katero od drugih, tedaj veljavnih uredb Komisije s področja državnih pomoči in jo Komisija sprejme za tako, ki ustreza obvestilu o jamstvu oziroma kateremu koli od naslednjih obvestil, in

| (ii) | sprejeta metodologija izrecno nanaša na vrsto jamstva in vrsto zadevne osnovne transakcije v okviru uporabe te uredbe. |
| --- | --- |

(ii)

sprejeta metodologija izrecno nanaša na vrsto jamstva in vrsto zadevne osnovne transakcije v okviru uporabe te uredbe.

7.   Pomoč v obliki drugih instrumentov velja za pregledno pomoč de minimis, če instrument določa omejitev, ki zagotavlja, da se ustrezna zgornja meja ne preseže.

Člen 5

Kumulacija

1.   Če je podjetje, dejavno v sektorju ribištva in akvakulture, dejavno tudi v enem ali več sektorjih ali ima druge dejavnosti, ki jih ureja Uredba (EU) št. 1407/2013, se pomoč de minimis, dodeljena za dejavnosti v sektorju ribištva in akvakulture v skladu s to uredbo, lahko kumulira s pomočjo de minimis, dodeljeno slednjemu(-jim) sektorju(-jem) ali dejavnostim, do ustrezne zgornje meje, določene v členu 3(2) Uredbe (EU) št. 1407/2013, če zadevna država članica na ustrezen način, na primer z ločitvijo dejavnosti ali stroškov, zagotovi, da dejavnosti v sektorju ribištva in akvakulture ne prejemajo pomoči de minimis, dodeljene v skladu z Uredbo (EU) št. 1407/2013.

2.   Če je podjetje, dejavno v sektorju ribištva in akvakulture, dejavno tudi v sektorju primarne proizvodnje kmetijskih proizvodov, se pomoč de minimis, dodeljena v skladu z Uredbo (EU) št. 1408/2013, lahko v skladu s to uredbo kumulira s pomočjo de minimis v sektorju ribištva in akvakulture do zgornje meje iz te uredbe, če zadevna država članica na ustrezen način, na primer z ločitvijo dejavnosti ali stroškov, zagotovi, da primarna proizvodnja kmetijskih proizvodov ne prejema pomoči de minimis, dodeljene v skladu s to uredbo.

3.   Pomoč de minimis se ne sme kumulirati z državno pomočjo v zvezi z istimi upravičenimi stroški ali državno pomočjo za isti ukrep za financiranje tveganja, če bi se s takšno kumulacijo presegla največja intenzivnost pomoči ali znesek pomoči, določen za posebne okoliščine vsakega primera v uredbi o skupinskih izjemah ali sklepu Komisije. Pomoč de minimis, ki ni dodeljena za določene upravičene stroške ali je navedenim stroškom ni mogoče pripisati, se lahko kumulira z drugo državno pomočjo, dodeljeno na podlagi uredbe o skupinskih izjemah ali sklepa Komisije.

Člen 6

Spremljanje

1.   Če namerava država članica podjetju dodeliti pomoč de minimis v skladu s to uredbo, ga pisno obvesti o predvidenem znesku pomoči, izraženem v bruto ekvivalentu nepovratnih sredstev, ter o tem, da gre za pomoč de minimis, pri čemer se izrecno sklicuje na to uredbo ter navede njen naslov in mesto objave v Uradnem listu Evropske unije. Če se pomoč de minimis dodeli v skladu s to uredbo različnim podjetjem na podlagi sheme in se v okviru navedene sheme navedenim podjetjem dodelijo različni zneski individualne pomoči, lahko zadevna država članica izpolni obveznost obveščanja tako, da podjetja obvesti o fiksnem znesku, ki ustreza največjemu znesku pomoči, ki se dodeli v okviru navedene sheme. V tem primeru se fiksni znesek uporabi za določitev, ali je dosežena zgornja meja, določena v členu 3(2), in ali nacionalna omejitev iz člena 3(3) ni presežena. Preden država članica dodeli pomoč, mora pridobiti izjavo zadevnega podjetja v pisni ali elektronski obliki o vsej drugi pomoči de minimis, ki jo je podjetje prejelo na podlagi te ali drugih uredb de minimis v predhodnih dveh poslovnih letih in v tekočem poslovnem letu.

2.   Če je država članica vzpostavila centralni register pomoči de minimis, ki vsebuje popolne informacije o vsej pomoči de minimis, ki jo dodeljuje kateri koli organ v navedeni državi, se odstavek 1 preneha uporabljati od trenutka, ko register zajame obdobje treh poslovnih let.

3.   Država članica dodeli novo pomoč de minimis v skladu s to uredbo šele po tem, ko preveri, ali skupni znesek pomoči de minimis, dodeljen zadevnemu podjetju, s tem ne bo presegel zgornje meje, določene v členu 3(2), in nacionalne omejitve iz člena 3(3) ter ali so izpolnjeni vsi pogoji iz te uredbe.

4.   Države članice evidentirajo in zbirajo vse informacije v zvezi z uporabo te uredbe. Take evidence vsebujejo vse informacije, potrebne za dokaz, da so bili izpolnjeni pogoji iz te uredbe. Evidence o individualni pomoči de minimis se hranijo 10 poslovnih let od datuma dodelitve pomoči. Evidence o shemi pomoči de minimis se hranijo 10 poslovnih let od datuma, ko je bila dodeljena zadnja individualna pomoč v okviru take sheme.

5.   Komisija lahko od zadevne države članice pisno zahteva, naj v 20 delovnih dneh ali daljšem roku, če je tako določeno v zahtevku, predloži vse informacije, za katere Komisija meni, da so potrebne za oceno, ali so izpolnjeni pogoji iz te uredbe, zlasti skupni znesek pomoči de minimis, ki ga je prejelo katero koli podjetje, v smislu te uredbe in drugih uredb de minimis.

Člen 7

Prehodne določbe

1.   Ta uredba se uporablja za pomoč, dodeljeno pred začetkom njene veljavnosti, če pomoč izpolnjuje vse pogoje iz te uredbe. Vsako pomoč, ki ne izpolnjuje navedenih pogojev, bo Komisija ocenila v skladu z ustreznimi okviri, smernicami, sporočili in obvestili.

2.   Za vsako individualno pomoč de minimis, dodeljeno med 1. januarjem 2005 in 30. junijem 2008, ki izpolnjuje pogoje iz Uredbe (ES) št. 1860/2004, se šteje, da ne izpolnjuje vseh meril iz člena 107(1) Pogodbe in je zato izvzeta iz zahteve glede priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe.

3.   Za vsako individualno pomoč de minimis, dodeljeno med 31. julijem 2007 in 30. junijem 2014, ki izpolnjuje pogoje iz Uredbe (ES) št. 875/2007, se šteje, da ne izpolnjuje vseh meril iz člena 107(1) Pogodbe in je zato izvzeta iz zahteve glede priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe.

4.   Po prenehanju veljavnosti te uredbe vsaka shema pomoči de minimis, ki izpolnjuje pogoje iz te uredbe, ostane predmet te uredbe še nadaljnjih šest mesecev.

Člen 8

Začetek veljavnosti in obdobje uporabe

Ta uredba začne veljati 1. julija 2014.

Uporablja se do 31. decembra 2020.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. junija 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 142, 14.5.1998, str. 1.

1

(2)  UL C 92, 29.3.2014, str. 22.

2

(3)  Obvestilo Komisije o pravilih za pomoč de minimis za državno pomoč (UL C 68, 6.3.1996, str. 9).

3

de minimis

(4)  Uredba Komisije (ES) št. 69/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri de minimis pomoči (UL L 10, 13.1.2001, str. 30).

4

de minimis

(5)  Uredba Komisije (ES) št. 1998/2006 z dne 15. decembra 2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe pri pomoči de minimis (UL L 379, 28.12.2006, str. 5).

5

de minimis

(6)  Uredba Komisije (ES) št. 875/2007 z dne 24. julija 2007 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za pomoč de minimis v ribiškem sektorju in o spremembah Uredbe (ES) št. 1860/2004 (UL L 193, 25.7.2007, str. 6).

6

de minimis

(7)  Zadeva C-222/04, Ministero dell'Economia e delle Finanze proti Cassa di Risparmio di Firenze SpA et al., ZOdl. 2006, str. I-289.

7

(8)  Zadeva C-382/99, Nizozemska proti Komisiji, Recueil 2002, str. I-5163.

8

Nizozemska proti Komisiji

(9)  Priporočilo Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednjih podjetij (UL L 124, 20.5.2003, str. 36).

9

(10)  Uredba Komisije (ES) št. 800/2008 z dne 6. avgusta 2008 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive s skupnim trgom z uporabo členov 87 in 88 Pogodbe (UL L 214, 9.8.2008, str. 3).

10

(11)  Uredba (EU) št. 1379/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1184/2006 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 104/2000 (UL L 354, 28.12.2013, str. 1).

11

(12)  Uredba (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo in razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2328/2003, (ES) št. 861/2006, (ES) št. 1198/2006 in (ES) št. 791/2007 in Uredbe (EU) št. 1255/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 149, 20.5.2014, str. 1).

12

(13)  Zadeva C-456/00, Francija proti Komisiji, Recueil 2002, str. I-11949.

13

Francija proti Komisiji

(14)  Uredba Komisije (EU) št. 1407/2013 z dne 18. decembra 2013 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije pri pomoči de minimis (UL L 352, 24.12.2013, str. 1).

14

de minimis

(15)  Sporočilo Komisije o spremembi metode določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (UL C 14, 19.1.2008, str. 6).

15

(16)  Smernice Skupnosti o državnih pomočeh za spodbujanje naložb rizičnega kapitala v mala in srednje velika podjetja (UL C 194, 18.8.2006, str. 2).

16

(17)  Na primer: Obvestilo Komisije o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državno pomoč v obliki poroštev (UL C 155, 20.6.2008, str. 10).

17

(18)  Uredba Komisije (EU) št. 1408/2013 z dne 18. decembra 2013 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije pri pomoči de minimis v kmetijskem sektorju (UL L 352, 24.12.2013, str. 9).

18

de minimis

---

PRILOGA

Nacionalna omejitev iz člena 3(3)

| (v EUR) |
| --- |
| Država članica | Najvišji kumulativni znesek pomoči de minimis, dodeljene za vsako državo članico v sektorju ribištva in akvakulture |
| Belgija | 11 240 000 |
| Bolgarija | 1 270 000 |
| Češka | 3 020 000 |
| Danska | 51 720 000 |
| Nemčija | 55 520 000 |
| Estonija | 3 930 000 |
| Irska | 20 820 000 |
| Grčija | 27 270 000 |
| Španija | 165 840 000 |
| Francija | 112 550 000 |
| Hrvaška | 6 260 000 |
| Italija | 96 310 000 |
| Ciper | 1 090 000 |
| Latvija | 4 450 000 |
| Litva | 8 320 000 |
| Luksemburg | 0 |
| Madžarska | 975 000 |
| Malta | 2 500 000 |
| Nizozemska | 22 960 000 |
| Avstrija | 1 510 000 |
| Poljska | 41 330 000 |
| Portugalska | 29 200 000 |
| Romunija | 2 460 000 |
| Slovenija | 990 000 |
| Slovaška | 860 000 |
| Finska | 7 450 000 |
| Švedska | 18 860 000 |
| Združeno kraljestvo | 114 780 000 |

(v EUR)

Država članica

Najvišji kumulativni znesek pomoči de minimis, dodeljene za vsako državo članico v sektorju ribištva in akvakulture

Belgija

11 240 000

Bolgarija

1 270 000

Češka

3 020 000

Danska

51 720 000

Nemčija

55 520 000

Estonija

3 930 000

Irska

20 820 000

Grčija

27 270 000

Španija

165 840 000

Francija

112 550 000

Hrvaška

6 260 000

Italija

96 310 000

Ciper

1 090 000

Latvija

4 450 000

Litva

8 320 000

Luksemburg

0

Madžarska

975 000

Malta

2 500 000

Nizozemska

22 960 000

Avstrija

1 510 000

Poljska

41 330 000

Portugalska

29 200 000

Romunija

2 460 000

Slovenija

990 000

Slovaška

860 000

Finska

7 450 000

Švedska

18 860 000

Združeno kraljestvo

114 780 000

---

| 28.6.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 190/55 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 190/55

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 718/2014

z dne 27. junija 2014

o spremembi Uredbe (ES) št. 669/2009 o izvajanju Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta glede poostrenega uradnega nadzora pri uvozu nekatere krme in nekaterih živil neživalskega izvora

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (1), ter zlasti člena 53(1) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali (2), ter zlasti člena 15(5) in člena 63(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 669/2009 (3) določa pravila za poostreni uradni nadzor, ki ga je treba izvajati pri uvozu krme in živil neživalskega izvora iz seznama v Prilogi I k Uredbi (v nadaljnjem besedilu: seznam) na vstopnih točkah na območja iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 882/2004. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 669/2009 (3) določa pravila za poostreni uradni nadzor, ki ga je treba izvajati pri uvozu krme in živil neživalskega izvora iz seznama v Prilogi I k Uredbi (v nadaljnjem besedilu: seznam) na vstopnih točkah na območja iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 882/2004.

| (2) | V členu 2 Uredbe (ES) št. 669/2009 je določeno, da je treba seznam redno pregledovati, najmanj štirikrat letno, pri čemer je treba upoštevati vsaj vire informacij iz navedenega člena. |
| --- | --- |

(2)

V členu 2 Uredbe (ES) št. 669/2009 je določeno, da je treba seznam redno pregledovati, najmanj štirikrat letno, pri čemer je treba upoštevati vsaj vire informacij iz navedenega člena.

| (3) | Pojav in pomen nedavnih incidentov v zvezi z živili, ki so bili sporočeni prek sistema hitrega obveščanja za živila in krmo, ugotovitve revizij Urada za prehrano in veterinarstvo v tretjih državah ter četrtletna poročila o pošiljkah krme in živil neživalskega izvora, ki jih države članice Komisiji predložijo v skladu s členom 15 Uredbe (ES) št. 669/2009, kažejo na to, da bi bilo treba seznam spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Pojav in pomen nedavnih incidentov v zvezi z živili, ki so bili sporočeni prek sistema hitrega obveščanja za živila in krmo, ugotovitve revizij Urada za prehrano in veterinarstvo v tretjih državah ter četrtletna poročila o pošiljkah krme in živil neživalskega izvora, ki jih države članice Komisiji predložijo v skladu s členom 15 Uredbe (ES) št. 669/2009, kažejo na to, da bi bilo treba seznam spremeniti.

| (4) | Ustrezni viri informacij, zlasti za pošiljke namiznega grozdja iz Peruja in suhih marelic iz Turčije, navajajo pojav novih tveganj, zaradi katerih je potrebna uvedba poostrenega uradnega nadzora. Zato bi bilo treba v seznam vključiti vnose za navedene pošiljke. |
| --- | --- |

(4)

Ustrezni viri informacij, zlasti za pošiljke namiznega grozdja iz Peruja in suhih marelic iz Turčije, navajajo pojav novih tveganj, zaradi katerih je potrebna uvedba poostrenega uradnega nadzora. Zato bi bilo treba v seznam vključiti vnose za navedene pošiljke.

| (5) | Poleg tega bi bilo treba seznam spremeniti tako, da se črtajo vnosi za blago, za katero razpoložljive informacije kažejo na splošno zadovoljivo stopnjo skladnosti z ustreznimi varnostnimi zahtevami, ki jih določa zakonodaja Unije, in za katero poostren uradni nadzor zato ni več upravičen. Na podlagi tega bi bilo treba vnos na seznamu za curry iz Indije črtati. |
| --- | --- |

(5)

Poleg tega bi bilo treba seznam spremeniti tako, da se črtajo vnosi za blago, za katero razpoložljive informacije kažejo na splošno zadovoljivo stopnjo skladnosti z ustreznimi varnostnimi zahtevami, ki jih določa zakonodaja Unije, in za katero poostren uradni nadzor zato ni več upravičen. Na podlagi tega bi bilo treba vnos na seznamu za curry iz Indije črtati.

| (6) | Seznam bi bilo prav tako treba spremeniti tako, da se poveča pogostnost uradnega nadzora blaga, za katerega isti viri informacij kažejo na višjo stopnjo neskladnosti z ustrezno zakonodajo Unije, zato je treba zanj uvesti poostren uradni nadzor. Vnos na seznamu za Brassica oleracea iz Kitajske bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(6)

Seznam bi bilo prav tako treba spremeniti tako, da se poveča pogostnost uradnega nadzora blaga, za katerega isti viri informacij kažejo na višjo stopnjo neskladnosti z ustrezno zakonodajo Unije, zato je treba zanj uvesti poostren uradni nadzor. Vnos na seznamu za Brassica oleracea iz Kitajske bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (7) | Za zagotovitev skladnosti in jasnosti je primerno nadomestiti Prilogo I k Uredbi (ES) št. 669/2009. |
| --- | --- |

(7)

Za zagotovitev skladnosti in jasnosti je primerno nadomestiti Prilogo I k Uredbi (ES) št. 669/2009.

| (8) | V členu 19 Uredbe (ES) št. 669/2009 je določeno prehodno obdobje petih let od začetka veljavnosti navedene uredbe, v katerem se lahko minimalne zahteve za določene vstopne točke postopno izvajajo. V skladu s tem morajo imeti pristojni organi v državah članicah možnost, da v navedenem prehodnem obdobju izvajajo potrebne identifikacijske in fizične preglede tudi na mejnih kontrolnih točkah, ki niso določene vstopne točke. V navedenih primerih morajo takšne mejne kontrolne točke izpolnjevati minimalne zahteve za določene vstopne točke iz navedene uredbe. To prehodno obdobje se bo izteklo 14. avgusta 2014. |
| --- | --- |

(8)

V členu 19 Uredbe (ES) št. 669/2009 je določeno prehodno obdobje petih let od začetka veljavnosti navedene uredbe, v katerem se lahko minimalne zahteve za določene vstopne točke postopno izvajajo. V skladu s tem morajo imeti pristojni organi v državah članicah možnost, da v navedenem prehodnem obdobju izvajajo potrebne identifikacijske in fizične preglede tudi na mejnih kontrolnih točkah, ki niso določene vstopne točke. V navedenih primerih morajo takšne mejne kontrolne točke izpolnjevati minimalne zahteve za določene vstopne točke iz navedene uredbe. To prehodno obdobje se bo izteklo 14. avgusta 2014.

| (9) | Več držav članic je Komisiji sporočilo, da se še vedno soočajo s praktičnimi težavami pri uporabi minimalnih zahtev za določene vstopne točke. Poleg tega po sprejetju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti (4) s strani Komisije trenutno poteka pregled določb, ki se uporabljajo za določene vstopne točke in mejni nadzor na splošno. To lahko privede do spremembe zahtev, ki se uporabljajo za določene vstopne točke in mejni nadzor na splošno. Do rezultatov tega pregleda je primerno podaljšati prehodno obdobje iz člena 19 Uredbe (ES) št. 669/2009 za dodatno obdobje petih let, da bi omogočili nemoten začetek veljavnosti novih zahtev, ki bi lahko izhajale iz tega pregleda. |
| --- | --- |

(9)

Več držav članic je Komisiji sporočilo, da se še vedno soočajo s praktičnimi težavami pri uporabi minimalnih zahtev za določene vstopne točke. Poleg tega po sprejetju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti (4) s strani Komisije trenutno poteka pregled določb, ki se uporabljajo za določene vstopne točke in mejni nadzor na splošno. To lahko privede do spremembe zahtev, ki se uporabljajo za določene vstopne točke in mejni nadzor na splošno. Do rezultatov tega pregleda je primerno podaljšati prehodno obdobje iz člena 19 Uredbe (ES) št. 669/2009 za dodatno obdobje petih let, da bi omogočili nemoten začetek veljavnosti novih zahtev, ki bi lahko izhajale iz tega pregleda.

| (10) | Uredbo (ES) št. 669/2009 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(10)

Uredbo (ES) št. 669/2009 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

| (11) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(11)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 669/2009 se spremeni:

| 1. | odstavek 1 člena 19 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   V desetih letih po začetku veljavnosti te uredbe se lahko, kadar na določeni vstopni točki ni prostorov, potrebnih za izvedbo identifikacijskih in fizičnih pregledov iz člena 8(1)(b), navedeni pregledi izvedejo na drugi mejni kontrolni točki v isti državi članici, ki jo za navedeni namen pooblasti pristojni organ, preden se pošiljke prijavijo za sprostitev v prosti pretok, če zadevna mejna kontrolna točka izpolnjuje minimalne zahteve iz člena 4.“; |
| --- | --- |

1.

odstavek 1 člena 19 se nadomesti z naslednjim:

„1.   V desetih letih po začetku veljavnosti te uredbe se lahko, kadar na določeni vstopni točki ni prostorov, potrebnih za izvedbo identifikacijskih in fizičnih pregledov iz člena 8(1)(b), navedeni pregledi izvedejo na drugi mejni kontrolni točki v isti državi članici, ki jo za navedeni namen pooblasti pristojni organ, preden se pošiljke prijavijo za sprostitev v prosti pretok, če zadevna mejna kontrolna točka izpolnjuje minimalne zahteve iz člena 4.“;

| 2. | Priloga I k Uredbi (ES) št. 669/2009 se nadomesti s Prilogo k tej uredbi. |
| --- | --- |

2.

Priloga I k Uredbi (ES) št. 669/2009 se nadomesti s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. julija 2014.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. junija 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 31, 1.2.2002, str. 1.

1

(2)  UL L 165, 30.4.2004, str. 1.

2

(3)  Uredba Komisije (ES) št. 669/2009 z dne 24. julija 2009 o izvajanju Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta glede poostrenega uradnega nadzora pri uvozu nekatere krme in nekaterih živil neživalskega izvora ter spremembi Odločbe 2006/504/ES (UL L 194, 25.7.2009, str. 11).

3

(4)  Predlog Komisije o uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti, da se zagotovi uporaba zakonodaje o živilih in krmi ter pravil o zdravstvenem varstvu živali, dobrobiti živali, zdravstvenem varstvu rastlin, rastlinskem razmnoževalnem materialu in fitofarmacevtskih sredstvih, ter o spremembi uredb (ES) št. 999/2001, (ES) št. 1829/2003 in (ES) št. 1831/2003, Uredbe Sveta (ES) št. 1/2005, Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005, uredb Sveta (ES) št. 834/2007 in (ES) št. 1099/2009, uredb (ES) št. 1069/2009, (ES) št. 1107/2009, (EU) št. 1151/2012 in (EU) št. 652/2014 Evropskega parlamenta in Sveta ter direktiv Sveta 98/58/ES, 1999/74/ES, 2007/43/ES, 2008/119/ES, 2008/120/ES in Direktive 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta (uredba o uradnem nadzoru) (COM(2013) 265 final).

4

---

PRILOGA

„PRILOGA I

Krma in živila neživalskega izvora, za katere velja poostren uradni nadzor na določenih vstopnih točkah

| Krma in živila
  (predvidena uporaba) | Oznaka KN (1) | Pododdelek TARIC | Država izvora | Nevarnost | Pogostnost fizičnih in identifikacijskih pregledov (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| suho grozdje

  (živila) | 0806 20 | | Afganistan (AF) | ohratoksin A | 50 |
| — | arašidi, v lupini |

Krma in živila

(predvidena uporaba)

Oznaka KN (1)

Pododdelek TARIC

Država izvora

Nevarnost

Pogostnost fizičnih in identifikacijskih pregledov (%)

suho grozdje

(živila)

0806 20

Afganistan (AF)

ohratoksin A

50

—

arašidi, v lupini

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

Brazilija (BR)

aflatoksini

10

| — | arašidi, oluščeni |
| --- | --- |

—

arašidi, oluščeni

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

| — | arašidno maslo |
| --- | --- |

—

arašidno maslo

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

| — | arašidi, drugače pripravljeni ali konzervirani |
| --- | --- |

—

arašidi, drugače pripravljeni ali konzervirani

| — | 2008 11 91;
  2008 11 96;
  2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 91;

2008 11 96;

2008 11 98

(krma in živila)

jagode (zamrznjene)

(živila)

0811 10

Kitajska (CN)

norovirus in hepatitis A

5

Brassica oleracea

(druge užitne kapusnice, ‚kitajski brokoli‘) (2)

(živila – sveža ali ohlajena)

ex 0704 90 90

40

Kitajska (CN)

ostanki pesticidov, analizirani z multirezidualno metodo, ki temelji na metodah plinske in tekočinske kromatografije z masnim spektrometrom, ali z metodami posameznega ostanka (3)

50

pomelo

(živila – sveža)

ex 0805 40 00

31; 39

Kitajska (CN)

ostanki pesticidov, analizirani z multirezidualno metodo, ki temelji na metodah plinske in tekočinske kromatografije z masnim spektrometrom, ali z metodami posameznega ostanka (4)

20

čaj, aromatiziran ali ne

(živila)

0902

Kitajska (CN)

ostanki pesticidov, analizirani z multirezidualno metodo, ki temelji na metodah plinske in tekočinske kromatografije z masnim spektrometrom, ali z metodami posameznega ostanka (5)

10

| — | jajčevci |
| --- | --- |

—

jajčevci

| — | 0709 30 00;
  ex 0710 80 95 |
| --- | --- |

—

0709 30 00;

ex 0710 80 95

72

Dominikanska republika (DO)

ostanki pesticidov, analizirani z multirezidualno metodo, ki temelji na metodah plinske in tekočinske kromatografije z masnim spektrometrom, ali z metodami posameznega ostanka (6)

10

| — | momordika (Momordica charantia) |
| --- | --- |

—

momordika (Momordica charantia)

| — | ex 0709 99 90;
  ex 0710 80 95 |
| --- | --- |

—

ex 0709 99 90;

ex 0710 80 95

70

70

(živila – sveža, ohlajena ali zamrznjena zelenjava)

| — | špargljev fižol
  (Vigna unguiculata spp. sesquipedalis) |
| --- | --- |

—

špargljev fižol

(Vigna unguiculata spp. sesquipedalis)

| — | ex 0708 20 00;
  ex 0710 22 00 |
| --- | --- |

—

ex 0708 20 00;

ex 0710 22 00

10

10

Dominikanska republika (DO)

ostanki pesticidov, analizirani z multirezidualno metodo, ki temelji na metodah plinske in tekočinske kromatografije z masnim spektrometrom, ali z metodami posameznega ostanka (6)

20

| — | paprike (sladke in nesladke) (Capsicum spp.) |
| --- | --- |

—

paprike (sladke in nesladke) (Capsicum spp.)

| — | 0709 60 10;
  ex 0709 60 99 |
| --- | --- |

—

0709 60 10;

ex 0709 60 99

20

(živila – sveža, ohlajena ali zamrznjena zelenjava)

| — | 0710 80 51;
  ex 0710 80 59 |
| --- | --- |

—

0710 80 51;

ex 0710 80 59

20

| — | pomaranče (sveže ali suhe) |
| --- | --- |

—

pomaranče (sveže ali suhe)

| — | 0805 10 20;
  0805 10 80 |
| --- | --- |

—

0805 10 20;

0805 10 80

Egipt (EG)

ostanki pesticidov, analizirani z multirezidualno metodo, ki temelji na metodah plinske in tekočinske kromatografije z masnim spektrometrom, ali z metodami posameznega ostanka (7)

10

| — | jagode (sveže) |
| --- | --- |

—

jagode (sveže)

| — | 0810 10 00 |
| --- | --- |

—

(živila)

paprike (sladke in nesladke) (Capsicum spp.)

(živila – sveža, ohlajena ali zamrznjena)

0709 60 10;

ex 0709 60 99;

20

Egipt (EG)

ostanki pesticidov, analizirani z multirezidualno metodo, ki temelji na metodah plinske in tekočinske kromatografije z masnim spektrometrom, ali z metodami posameznega ostanka (8)

10

0710 80 51;

ex 0710 80 59

20

betelovi listi (Piper betle L.)

(živila)

ex 1404 90 00

10

Indija (IN)

salmonela (9)

10

| — | sladka paprika (Capsicum annuum), cela |
| --- | --- |

—

sladka paprika (Capsicum annuum), cela

| — | 0904 21 10 |
| --- | --- |

—

Indija (IN)

aflatoksini

10

| — | sladka paprika (Capsicum annuum), zdrobljena ali zmleta |
| --- | --- |

—

sladka paprika (Capsicum annuum), zdrobljena ali zmleta

| — | ex 0904 22 00 |
| --- | --- |

—

10

| — | suhi plodovi iz rodu Capsicum, razen sladke paprike (Capsicum annuum) |
| --- | --- |

—

suhi plodovi iz rodu Capsicum, razen sladke paprike (Capsicum annuum)

| — | 0904 21 90 |
| --- | --- |

—

| — | muškatni orešček

  (Myristica fragrans) |
| --- | --- |

—

muškatni orešček

(Myristica fragrans)

| — | 0908 11 00;
  0908 12 00 |
| --- | --- |

—

0908 11 00;

0908 12 00

(živila – suhe začimbe)

encimi; pripravljeni encimi

(krma in živila)

3507

Indija (IN)

kloramfenikol

50

| — | muškatni orešček

  (Myristica fragrans) |
| --- | --- |

—

muškatni orešček

(Myristica fragrans)

| — | 0908 11 00;
  0908 12 00 |
| --- | --- |

—

0908 11 00;

0908 12 00

Indonezija (ID)

aflatoksini

20

(živila – suhe začimbe)

| — | grah s stroki (neoluščen) |
| --- | --- |

—

grah s stroki (neoluščen)

| — | ex 0708 10 00 |
| --- | --- |

—

40

Kenija (KE)

ostanki pesticidov, analizirani z multirezidualno metodo, ki temelji na metodah plinske in tekočinske kromatografije z masnim spektrometrom, ali z metodami posameznega ostanka (10)

10

| — | fižol s stroki (neoluščen) |
| --- | --- |

—

fižol s stroki (neoluščen)

| — | ex 0708 20 00 |
| --- | --- |

—

40

(živila – sveža ali ohlajena)

meta

(živila – sveža ali ohlajena)

ex 1211 90 86

30

Maroko (MA)

ostanki pesticidov, analizirani z multirezidualno metodo, ki temelji na metodah plinske in tekočinske kromatografije z masnim spektrometrom, ali z metodami posameznega ostanka (11)

10

sušeni fižol

(živila)

0713 39 00

Nigerija (NG)

ostanki pesticidov, analizirani z multirezidualno metodo, ki temelji na metodah plinske in tekočinske kromatografije z masnim spektrometrom, ali z metodami posameznega ostanka (12)

50

namizno grozdje

(živila – sveža)

0806 10 10

Peru (PE)

ostanki pesticidov (13)

10

seme lubenic (Egusi, Citrullus lanatus) in proizvodi iz njih

ex 1207 70 00;

ex 1106 30 90;

ex 2008 99 99

10

30

50

Sierra Leone (SL)

aflatoksini

50

(živila)

| — | arašidi, v lupini |
| --- | --- |

—

arašidi, v lupini

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

Sudan (SD)

aflatoksini

50

| — | arašidi, oluščeni |
| --- | --- |

—

arašidi, oluščeni

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

| — | arašidno maslo |
| --- | --- |

—

arašidno maslo

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

| — | arašidi, drugače pripravljeni ali konzervirani |
| --- | --- |

—

arašidi, drugače pripravljeni ali konzervirani

| — | 2008 11 912008 11 96;
  2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 96;

2008 11 98

(krma in živila)

paprike (nesladke) (Capsicum spp.)

(živila – sveža ali ohlajena)

ex 0709 60 99

20

Tajska (TH)

ostanki pesticidov, analizirani z multirezidualno metodo, ki temelji na metodah plinske in tekočinske kromatografije z masnim spektrometrom, ali z metodami posameznega ostanka (14)

10

betelovi listi (Piper betle L.)

(živila)

ex 1404 90 00

10

Tajska (TH)

salmonela (9)

10

| — | listi koriandra |
| --- | --- |

—

listi koriandra

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

72

Tajska (TH)

salmonela (9)

10

| — | bazilika (Ocimum tenuiflorum, Ocimum basilicum) |
| --- | --- |

—

bazilika (Ocimum tenuiflorum, Ocimum basilicum)

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

20

| — | meta |
| --- | --- |

—

meta

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

30

(živila – sveža ali ohlajena zelišča)

| — | listi koriandra |
| --- | --- |

—

listi koriandra

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

72

Tajska (TH)

ostanki pesticidov, analizirani z multirezidualno metodo, ki temelji na metodah plinske in tekočinske kromatografije z masnim spektrometrom, ali z metodami posameznega ostanka (15)

10

| — | bazilika (Ocimum tenuiflorum, Ocimum basilicum) |
| --- | --- |

—

bazilika (Ocimum tenuiflorum, Ocimum basilicum)

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

20

(živila – sveža ali ohlajena zelišča)

| — | špargljev fižol
  (Vigna unguiculata spp. sesquipedalis) |
| --- | --- |

—

špargljev fižol

(Vigna unguiculata spp. sesquipedalis)

| — | ex 0708 20 00;
  ex 0710 22 00 |
| --- | --- |

—

ex 0708 20 00;

ex 0710 22 00

10

10

Tajska (TH)

ostanki pesticidov, analizirani z multirezidualno metodo, ki temelji na metodah plinske in tekočinske kromatografije z masnim spektrometrom, ali z metodami posameznega ostanka (15)

20

| — | jajčevci |
| --- | --- |

—

jajčevci

| — | 0709 30 00;
  ex 0710 80 95 |
| --- | --- |

—

0709 30 00;

ex 0710 80 95

72

(živila – sveža, ohlajena ali zamrznjena zelenjava)

suhe marelice

(živila)

0813 10 00

Turčija (TR)

sulfiti (16)

10

| — | sladke paprike (Capsicum annuum) |
| --- | --- |

—

sladke paprike (Capsicum annuum)

| — | 0709 60 10;
  0710 80 51 |
| --- | --- |

—

0709 60 10;

0710 80 51

Turčija (TR)

ostanki pesticidov, analizirani z multirezidualno metodo, ki temelji na metodah plinske in tekočinske kromatografije z masnim spektrometrom, ali z metodami posameznega ostanka (17)

10

(živila – sveža, ohlajena ali zamrznjena zelenjava)

listi vinske trte

(živila)

ex 2008 99 99

11; 19

Turčija (TR)

ostanki pesticidov, analizirani z multirezidualno metodo, ki temelji na metodah plinske in tekočinske kromatografije z masnim spektrometrom, ali z metodami posameznega ostanka (18)

10

suho grozdje

(živila)

0806 20

Uzbekistan (UZ)

ohratoksin A

50

| — | listi koriandra |
| --- | --- |

—

listi koriandra

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

72

Vietnam (VN)

ostanki pesticidov, analizirani z multirezidualno metodo, ki temelji na metodah plinske in tekočinske kromatografije z masnim spektrometrom, ali z metodami posameznega ostanka (19)

20

| — | bazilika (Ocimum tenuiflorum, Ocimum basilicum) |
| --- | --- |

—

bazilika (Ocimum tenuiflorum, Ocimum basilicum)

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

20

| — | meta |
| --- | --- |

—

meta

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

30

| — | peteršilj |
| --- | --- |

—

peteršilj

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

40

(živila – sveža ali ohlajena zelišča)

| — | bamija (okra) |
| --- | --- |

—

bamija (okra)

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

20

Vietnam (VN)

ostanki pesticidov, analizirani z multirezidualno metodo, ki temelji na metodah plinske in tekočinske kromatografije z masnim spektrometrom, ali z metodami posameznega ostanka (19)

20

| — | paprike (nesladke) (Capsicum spp.) |
| --- | --- |

—

paprike (nesladke) (Capsicum spp.)

| — | ex 0709 60 99 |
| --- | --- |

—

20

(živila – sveža ali ohlajena)

---

(1)  Kadar se pregledi zahtevajo le za nekatere proizvode pod katero koli oznako KN in pod navedeno oznako ne obstaja noben specifičen pododdelek, je oznaka KN označena z ‚ex‘.

1

(2)  Vrste iz rodu Brassica oleracea L. convar. Botrytis (L) Alef var. Italica Plenck, cultivar alboglabra. Znane tudi kot ‚Kai Lan‘, ‚Gai Lan‘, ‚Gailan‘, ‚Kailan‘ oz. ‚kitajski goli Jielan‘.

2

Brassica oleracea

(3)  Zlasti ostanki: klorfenapira, fipronila (vsota fipronila in sulfon metabolita (MB46136), izražena kot fipronil), karbendazima in benomila (vsota benomila in karbendazima, izražena kot karbendazim), acetamiprida, dimetomorfa in propikonazola.

3

(4)  Zlasti ostanki: triazofosa, triadimefona in triadimenola (vsota triadimefona in triadimenola), paration-metila (vsota paration-metila in paraokson-metila, izražena kot paration-metil), fentoata, metidationa.

4

(5)  Zlasti ostanki: buprofezina; imidakloprida; fenvalerata in esfenvalerata (vsota izomerov RS in SR); profenofosa; trifluralina; triazofosa; triadimefona in triadimenola (vsota triadimefona in triadimenola), cipermetrina (cipermetrin, vključno z drugimi zmesmi sestavnih izomerov (vsota izomerov)).

5

(6)  Zlasti ostanki: amitraza (amitraz, vključno z metaboliti, ki vsebujejo delež 2,4 –dimetilanilina, izražen kot amitraz), acefata, aldikarba (vsota aldikarba, njegovega sulfoksida in njegovega sulfona, izražena kot aldikarb), karbendazima in benomila (vsota benomila in karbendazima, izražena kot karbendazim), klorfenapira, klorpirifosa, ditiokarbamatov (ditiokarbamati, izraženi kot CS2, vključno z manebom, mankozebom, metiramom, propinebom, tiramom in ziramom), diafentiurona, diazinona, diklorvosa, dikofola (vsota p,p'- in o,p'-izomerov), dimetoata (vsota dimetoata in ometoata, izražena kot dimetoat), endosulfana (vsota alfa- in beta-izomerov in endosulfan-sulfata, izražena kot endosulfan), fenamidona, imidakloprida, malationa (vsota malationa in malaoksona, izražena kot malation), metamidofosa, metiokarba (vsota metiokarba in metiokarbovega sulfoksida in sulfona, izražena kot metiokarb), metomila in tiodikarba (vsota metomila in tiodikarba, izražena kot metomil), monokrotofosa, oksamila, profenofosa, propikonazola, tiabendazola, tiakloprida.

6

(7)  Zlasti ostanki: karbendazima in benomila (vsota benomila in karbendazima, izražena kot karbendazim), ciflutrina (ciflutrin, vključno z drugimi zmesmi sestavnih izomerov (vsota izomerov)), ciprodinila, diazinona, dimetoata (vsota dimetoata in ometoata, izražena kot dimetoat)), etiona, fenitrotiona, fenpropatrina, fludioksonila, heksaflumurona, lambda-cihalotrina, metiokarba (vsota metiokarba in metiokarbovega sulfoksida in sulfona, izražena kot metiokarb), metomila in tiodikarba (vsota metomila in tiodikarba, izražena kot metomil)), oksamila, fentoata, tiofanat-metila.

7

(8)  Zlasti ostanki: karbofurana (vsota karbofurana in 3-hidroksikarbofurana, izražena kot karbofuran), klorpirifosa, cipermetrina (cipermetrin, vključno z drugimi zmesmi izomerov (vsota izomerov)), ciprokonazola, dikofola (vsota p,p'- in o,p'-izomerov), difenokonazola, dinotefurana, etion flusilazola, folpeta, prokloraza (vsota prokloraza in njegovih metabolitov, ki vsebujejo delež 2,4,6-triklorofenola, izražena kot prokloraz), profenofosa, propikonazola, tiofanat-metila in triforina.

8

(9)  Referenčna metoda EN/ISO 6579 ali metoda, validirana na podlagi navedene referenčne metode, kot določa člen 5 Uredbe Komisije (ES) št. 2073/2005 (UL L 338, 22.12.2005, str. 1).

9

(10)  Zlasti ostanki: dimetoata (vsota dimetoata in ometoata, izražena kot dimetoat), klorpirifosa, acefata, metamidofosa, metomila in tiodikarba (vsota metomila in tiodikarba, izražena kot metomil), diafentiurona, indoksakarba kot vsote izomerov S in R.

10

(11)  Zlasti ostanki: klorpirifosa, cipermetrina (cipermetrin, vključno z drugimi zmesmi sestavnih izomerov (vsota izomerov)), dimetoata (vsota dimetoata in ometoata, izražena kot dimetoat), endosulfana (vsota alfa- in beta-izomerov in endosulfan-sulfata, izražena kot endosulfan), heksakonazola, paration-metila (vsota paration-metila in paraokson-metila, izražena kot paration-metil), metomila in tiodikarba (vsota metomila in tiodikarba, izražena kot metomil), flutriafola, karbendazima in benomila (vsota benomila in karbendazima, izražena kot karbendazim), flubendiamida, miklobutanila, malationa (vsota malationa in malaoksona, izražena kot malation).

11

(12)  Zlasti ostanki diklorvosa.

12

(13)  Zlasti ostanki: dinikonazola, etefona, metomila in tiodikarba (vsota metomila in tiodikarba, izražena kot metomil).

13

(14)  Zlasti ostanki: karbofurana (vsota karbofurana in 3-hidroksi-karbofurana, izražena kot karbofuran), metomila in tiodikarba (vsota metomila in tiodikarba, izražena kot metomil), dimetoata (vsota dimetoata in ometoata, izražena kot dimetoat), triazofosa, malationa (malationa in malaoksona, izražena kot malation), profenofosa, protiofosa, etiona, karbendazima in benomila (vsota benomila in karbendazima, izražena kot karbendazim), triforina, procimidona, formetanata (vsota formetanata in njegovih soli, izražena kot formetanat hidroklorid).

14

(15)  Zlasti ostanki: acefata, karbarila, karbendazima in benomila (vsota benomila in karbendazima, izražena kot karbendazim), karbofurana (vsota karbofurana in 3-hidroksi-karbofurana, izražena kot karbofuran), klorpirifosa, klorpirifos-metila, dimetoata (vsota dimetoata in ometoata, izražena kot dimetoat), etiona, malationa (vsota malationa in malaoksona, izražena kot malation), metalaksila in metalaksila-M (metalaksil, vključno z drugimi zmesmi sestavnih izomerov, vključno z metalaksilom-M (vsota izomerov)), metamidofosa, metomila in tiodikarba (vsota metomila in tiodikarba, izražena kot metomil), monokrotofosa, profenofosa, protiofosa, kvinalfosa, triadimefona in triadimenola (vsota triadimefona in triadimenola), triazofosa, dikrotofosa, EPN, triforina.

15

(16)  Referenčne metode: EN 1988-1:1998, EN 1988-2:1998 ali ISO 5522:1981.

16

(17)  Zlasti ostanki: metomila in tiodikarba (vsota metomila in tiodikarba, izražena kot metomil), oksamila, karbendazima in benomila (vsota benomila in karbendazima, izražena kot karbendazim), klofentezina, diafentiurona, dimetoata (vsota dimetoata in ometoata, izražena kot dimetoat), formetanata (vsota formetanata in njegovih soli, izražena kot formetanat hidroklorid), malationa (vsota malationa in malaoksona, izražena kot malation), procimidona, tetradifona, tiofanat-metila.

17

(18)  Zlasti ostanki: azoksistrobina, boskalida, klorpirifosa, ditiokarbamatov (ditiokarbamati, izraženi kot CS2, vključno z manebom, mankozebom, metiramom, propinebom, tiramom in ziramom), endosulfana (vsota alfa- in beta-izomerov ter endosulfan-sulfata, izražena kot endosulfan), kresoksim-metila, lambda-cihalotrina, metalaksila in metalaksila-M (metalaksil, vključno z drugimi zmesmi sestavnih izomerov, vključno z metalaksilom-M (vsota izomerov)), metoksifenozida, metrafenona, miklobutanila, penkonazola, piraklostrobina, pirimetanila, triadimefona in triadimenola (vsota triadimefona in triadimenola), trifloksistrobina.

18

(19)  Zlasti ostanki: karbofurana (vsota karbofurana in 3-hidroksi-karbofurana, izražena kot karbofuran), karbendazima in benomila (vsota benomila in karbendazima, izražena kot karbendazim), klorpirifosa, profenofosa, permetrina (vsota izomerov), heksakonazola, difenokonazola, propikonazola, fipronila (vsota fipronila in metabolita sulfona (MB46136), izražena kot fipronil), propargita in flusilazol fentoata, cipermetrina (cipermetrin, vključno z drugimi zmesmi sestavnih izomerov (vsota izomerov)), metomila in tiodikarba (vsota metomila in tiodikarba, izražena kot metomil), kvinalfosa, pencikurona, metidationa, dimetoata (vsota dimetoata in ometoata, izražena kot dimetoat), fenbukonazola.“

19

---

| 28.6.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 190/63 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 190/63

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 719/2014

z dne 27. junija 2014

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. junija 2014

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MK | 66,2 |
| TR | 54,6 |
| ZZ | 60,4 |
| 0707 00 05 | MK | 32,3 |
| TR | 74,4 |
| ZZ | 53,4 |
| 0709 93 10 | TR | 108,4 |
| ZZ | 108,4 |
| 0805 50 10 | AR | 114,3 |
| BO | 130,6 |
| TR | 125,4 |
| ZA | 112,8 |
| ZZ | 120,8 |
| 0808 10 80 | AR | 105,8 |
| BR | 86,3 |
| CL | 103,9 |
| NZ | 132,3 |
| US | 146,5 |
| ZA | 127,4 |
| ZZ | 117,0 |
| 0809 10 00 | TR | 220,7 |
| ZZ | 220,7 |
| 0809 29 00 | TR | 301,6 |
| ZZ | 301,6 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

MK

66,2

TR

54,6

ZZ

60,4

0707 00 05

MK

32,3

TR

74,4

ZZ

53,4

0709 93 10

TR

108,4

ZZ

108,4

0805 50 10

AR

114,3

BO

130,6

TR

125,4

ZA

112,8

ZZ

120,8

0808 10 80

AR

105,8

BR

86,3

CL

103,9

NZ

132,3

US

146,5

ZA

127,4

ZZ

117,0

0809 10 00

TR

220,7

ZZ

220,7

0809 29 00

TR

301,6

ZZ

301,6

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 28.6.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 190/65 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 190/65

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 720/2014

z dne 27. junija 2014

o odobritvi uvoznih pravic za zahtevke, vložene za obdobje od 1. julija 2014 do 30. junija 2015 v okviru tarifnih kvot za zamrznjeno goveje meso, odprtih z Uredbo (ES) št. 431/2008

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 188(1) in (3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 431/2008 (2) je odprla tarifno kvoto za uvoz proizvodov v sektorju govejega in telečjega mesa. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 431/2008 (2) je odprla tarifno kvoto za uvoz proizvodov v sektorju govejega in telečjega mesa.

| (2) | Količine v zahtevkih za uvozne pravice, vloženih za obdobje od 1. julija 2014 do 30. junija 2015, so višje od razpoložljivih. Zato je treba v skladu s členom 6(3) Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 (3) v povezavi s členom 7(2) navedene uredbe z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine, določiti, v kakšnem obsegu se lahko odobrijo uvozne pravice. |
| --- | --- |

(2)

Količine v zahtevkih za uvozne pravice, vloženih za obdobje od 1. julija 2014 do 30. junija 2015, so višje od razpoložljivih. Zato je treba v skladu s členom 6(3) Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 (3) v povezavi s členom 7(2) navedene uredbe z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine, določiti, v kakšnem obsegu se lahko odobrijo uvozne pravice.

| (3) | Da se zagotovi učinkovito upravljanje postopka dodelitve uvoznih pravic, bi morala ta uredba začeti veljati takoj po objavi – |
| --- | --- |

(3)

Da se zagotovi učinkovito upravljanje postopka dodelitve uvoznih pravic, bi morala ta uredba začeti veljati takoj po objavi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za zahtevke za uvozne pravice iz kvote z zaporedno številko 09.4003, ki so vloženi za obdobje od 1. julija 2014 do 30. junija 2015 v skladu z Uredbo (ES) št. 431/2008, se uporabi koeficient dodelitve v višini 27,09851 %.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 28. junija 2014.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. junija 2014

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 431/2008 z dne 19. maja 2008 o odprtju in upravljanju uvozne tarifne kvote za zamrznjeno goveje meso z oznako KN 0202 in proizvode z oznako KN 02062991 (UL L 130, 20.5.2008, str. 3).

2

(3)  Uredba Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj (UL L 238, 1.9.2006, str. 13).

3

---

SKLEPI

| 28.6.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 190/66 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 190/66

---

SKLEP SVETA

z dne 20. junija 2014

o razveljavitvi Sklepa 2010/282/EU o obstoju čezmernega primanjkljaja v Avstriji

(2014/404/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 126(12) Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 2. decembra 2009 po priporočilu Komisije s Sklepom 2010/282/EU (1) odločil, da v Avstriji obstaja čezmeren primanjkljaj. Svet je opozoril, da je predvideni primanjkljaj sektorja država za leto 2009 znašal 3,9 % BDP, kar je nad referenčno vrednostjo 3 % BDP iz Pogodbe, medtem ko naj bi bruto dolg sektorja država v letu 2009 po pričakovanjih dosegel 68,2 % BDP, kar je nad referenčno vrednostjo 60 % BDP iz Pogodbe. Javnofinančni primanjkljaj in bruto javni dolg za leto 2009 sta bila naknadno popravljena na 5,5 % BDP oziroma 116,4 % BDP. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 2. decembra 2009 po priporočilu Komisije s Sklepom 2010/282/EU (1) odločil, da v Avstriji obstaja čezmeren primanjkljaj. Svet je opozoril, da je predvideni primanjkljaj sektorja država za leto 2009 znašal 3,9 % BDP, kar je nad referenčno vrednostjo 3 % BDP iz Pogodbe, medtem ko naj bi bruto dolg sektorja država v letu 2009 po pričakovanjih dosegel 68,2 % BDP, kar je nad referenčno vrednostjo 60 % BDP iz Pogodbe. Javnofinančni primanjkljaj in bruto javni dolg za leto 2009 sta bila naknadno popravljena na 5,5 % BDP oziroma 116,4 % BDP.

| (2) | Svet je 2. decembra 2009 v skladu s členom 126(7) Pogodbe in členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (2) po priporočilu Komisije na Avstrijo naslovil priporočilo, v skladu s katerim naj bi ta čezmerni primanjkljaj odpravila najpozneje do konca leta 2013. To priporočilo Sveta je bilo objavljeno. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 2. decembra 2009 v skladu s členom 126(7) Pogodbe in členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (2) po priporočilu Komisije na Avstrijo naslovil priporočilo, v skladu s katerim naj bi ta čezmerni primanjkljaj odpravila najpozneje do konca leta 2013. To priporočilo Sveta je bilo objavljeno.

| (3) | V skladu s členom 4 Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbama, Komisija zagotovi podatke za izvajanje postopka. V skladu s členom 3 Uredbe Sveta (ES) št. 479/2009 (3), morajo države članice v okviru uporabe tega protokola dvakrat letno sporočiti podatke o primanjkljaju in dolgu sektorja država ter drugih s tem povezanih spremenljivkah, in sicer pred 1. aprilom in 1. oktobrom. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 4 Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbama, Komisija zagotovi podatke za izvajanje postopka. V skladu s členom 3 Uredbe Sveta (ES) št. 479/2009 (3), morajo države članice v okviru uporabe tega protokola dvakrat letno sporočiti podatke o primanjkljaju in dolgu sektorja država ter drugih s tem povezanih spremenljivkah, in sicer pred 1. aprilom in 1. oktobrom.

| (4) | Svet mora odločitev o razveljavitvi sklepa o obstoju čezmernega primanjkljaja sprejeti na podlagi sporočenih podatkov. Poleg tega lahko Svet sklep o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljavi le, če primanjkljaj v skladu z napovedmi Komisije v obdobju, ki ga napovedi zajemajo, naj ne bi presegal referenčne vrednosti 3 % BDP iz Pogodbe (4). |
| --- | --- |

(4)

Svet mora odločitev o razveljavitvi sklepa o obstoju čezmernega primanjkljaja sprejeti na podlagi sporočenih podatkov. Poleg tega lahko Svet sklep o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljavi le, če primanjkljaj v skladu z napovedmi Komisije v obdobju, ki ga napovedi zajemajo, naj ne bi presegal referenčne vrednosti 3 % BDP iz Pogodbe (4).

| (5) | Na podlagi podatkov, ki jih je predložila Komisija (Eurostat) v skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 479/2009 po uradnem obvestilu, ki ga je Avstrija poslala aprila 2014, na podlagi programa stabilnosti za obdobe 2014-18 in napovedi služb Komisije iz pomladi 2014 je ugotovljeno naslednje:






  — | Primanjkljaj sektorja države v Avstriji se je po najvišji vrednosti 4,5 % BDP v letu 2010 že v letu 2011 znižal na 2,5 % BDP, torej pod referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe. To izboljšanje glede na prvotno načrtovane fiskalne rezultate je delno povezano z dejstvom, da so se ukrepi državnih odhodkov za dokapitalizacijo „slabe banke“ KA Finanz v višini približno 0,4 % BDP priznali šele v državnih računih za leto 2012, ko so bili iz tega izhajajoči učinki potrjeni na podlagi finančnih poročil banke. V manjšem obsegu je bilo zmanjšanje primanjkljaja posledica dejstva, da so bili odhodki na vseh ravneh sektorja država nižji od načrtovanih, in ugodnejših gospodarskih pogojev, zaradi katerih je bila rast prihodkov višja od napovedane. V nasprotju z napovedmi na nacionalni ravni in napovedmi Komisije je bil v letu 2012 primanjkljaj sektorja države v višini 2,6 % BDP še naprej pod 3 % BDP. Vendar zaradi nevarnosti tveganj, povezanih z morebitnimi nadaljnjimi ukrepi za reševanje finančnega sektorja, ki bi lahko imeli za posledico primanjkljaj nad 3 % BDP v naslednjih letih, Komisija ni priporočila predčasne razveljavitve postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Vendar so se ta tveganja le deloma uresničila in Avstrija je za leto 2013 sporočila primanjkljaj v višini 1,5 % BDP. Navedeno nadaljnje zmanjšanje primanjkljaja je bilo v veliki meri posledica nepričakovanega obsega enkratnih ukrepov v zvezi s prodajo frekvenčnih območij za mobilno telefonijo, ki je znašal približno 0,6 % BDP. |
| --- | --- | --- |

(5)

Na podlagi podatkov, ki jih je predložila Komisija (Eurostat) v skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 479/2009 po uradnem obvestilu, ki ga je Avstrija poslala aprila 2014, na podlagi programa stabilnosti za obdobe 2014-18 in napovedi služb Komisije iz pomladi 2014 je ugotovljeno naslednje:

—

Primanjkljaj sektorja države v Avstriji se je po najvišji vrednosti 4,5 % BDP v letu 2010 že v letu 2011 znižal na 2,5 % BDP, torej pod referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe. To izboljšanje glede na prvotno načrtovane fiskalne rezultate je delno povezano z dejstvom, da so se ukrepi državnih odhodkov za dokapitalizacijo „slabe banke“ KA Finanz v višini približno 0,4 % BDP priznali šele v državnih računih za leto 2012, ko so bili iz tega izhajajoči učinki potrjeni na podlagi finančnih poročil banke. V manjšem obsegu je bilo zmanjšanje primanjkljaja posledica dejstva, da so bili odhodki na vseh ravneh sektorja država nižji od načrtovanih, in ugodnejših gospodarskih pogojev, zaradi katerih je bila rast prihodkov višja od napovedane. V nasprotju z napovedmi na nacionalni ravni in napovedmi Komisije je bil v letu 2012 primanjkljaj sektorja države v višini 2,6 % BDP še naprej pod 3 % BDP. Vendar zaradi nevarnosti tveganj, povezanih z morebitnimi nadaljnjimi ukrepi za reševanje finančnega sektorja, ki bi lahko imeli za posledico primanjkljaj nad 3 % BDP v naslednjih letih, Komisija ni priporočila predčasne razveljavitve postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Vendar so se ta tveganja le deloma uresničila in Avstrija je za leto 2013 sporočila primanjkljaj v višini 1,5 % BDP. Navedeno nadaljnje zmanjšanje primanjkljaja je bilo v veliki meri posledica nepričakovanega obsega enkratnih ukrepov v zvezi s prodajo frekvenčnih območij za mobilno telefonijo, ki je znašal približno 0,6 % BDP.

| — | V programu stabilnosti za obdobje 2014–2018, ki ga je avstrijska vlada sprejela 29. aprila 2014, je načrtovano povečanje primanjkljaja sektorja država na 2,7 % BDP v letu 2014 in nato zmanjšanje na 1,4 % BDP v letu 2015. Glede na napoved služb Komisije iz pomladi 2014 naj bi se primanjkljaj zmanjšal, in sicer na 2,8 % BDP v letu 2014 in 1,5 % BDP v letu 2015. Tako naj bi primanjkljaj v obdobju, ki ga zajemajo napovedi, ostal pod referenčno vrednostjo 3 % BDP iz Pogodbe. Poleg tega je vlada v okviru Uredbe (EU) št. 473/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5) napovedala in v obvestilu Komisiji potrdila sklop dodatnih prihrankov in višjih prihodkov, ki bodo po oceni Komisije znašali 0,2 % BDP, da bi se izognila načrtovanemu bistvenemu odstopanju od zahtevanega poteka prilagoditev za doseganje srednjeročnega proračunskega cilja. |
| --- | --- |

—

V programu stabilnosti za obdobje 2014–2018, ki ga je avstrijska vlada sprejela 29. aprila 2014, je načrtovano povečanje primanjkljaja sektorja država na 2,7 % BDP v letu 2014 in nato zmanjšanje na 1,4 % BDP v letu 2015. Glede na napoved služb Komisije iz pomladi 2014 naj bi se primanjkljaj zmanjšal, in sicer na 2,8 % BDP v letu 2014 in 1,5 % BDP v letu 2015. Tako naj bi primanjkljaj v obdobju, ki ga zajemajo napovedi, ostal pod referenčno vrednostjo 3 % BDP iz Pogodbe. Poleg tega je vlada v okviru Uredbe (EU) št. 473/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5) napovedala in v obvestilu Komisiji potrdila sklop dodatnih prihrankov in višjih prihodkov, ki bodo po oceni Komisije znašali 0,2 % BDP, da bi se izognila načrtovanemu bistvenemu odstopanju od zahtevanega poteka prilagoditev za doseganje srednjeročnega proračunskega cilja.

| — | Vzrok za povečanje primanjkljaja sektorja država v letu 2014 je ustanovitev slabe banke (organ za likvidacijo, Abbaueinheit) za likvidacijo oslabljenih sredstev banke Hypo Alpe Adria. Skupina zunanjih strokovnih svetovalcev, ki jo je imenovala vlada, je ocenila učinek ustanovitve organa za likvidacijo banke Hypo Alpe Adria na največ 4 milijarde EUR (1,2 % BDP), vključno z učinkom dokapitalizacije v višini 750 milijonov EUR, ki je že bila izvedena v letu 2014. Dokončni učinek na povečanje primanjkljaja bo mogoče določiti po neodvisnem pregledu kakovosti sredstev banke Hypo Alpe Adria, ki bo potekal letos, da bi lahko Eurostat ocenil statistični učinek te operacije. Zdi se, da je za sedanjo oceno, ki jo je pripravila skupina strokovnih svetovalcev, značilna razumna stopnja previdnosti, zato je to oceno mogoče obravnavati kot verjetno. Vendar pa pri tej operaciji ni mogoče izključiti večjega učinka na primanjkljaj. Ta operacija predstavlja glavno negativno tveganje za napoved primanjkljaja za leto 2014. Hkrati pa se ob upoštevanju dodatnih diskrecijskih ukrepov, ki jih je vlada napovedala po objavi napovedi služb Komisije iz pomladi 2014 in naj bi privedli do nadaljnjega zmanjšanja nominalnega primanjkljaja, tveganja za primanjkljaj za leto 2014 zdijo na splošno uravnotežena. |
| --- | --- |

—

Vzrok za povečanje primanjkljaja sektorja država v letu 2014 je ustanovitev slabe banke (organ za likvidacijo, Abbaueinheit) za likvidacijo oslabljenih sredstev banke Hypo Alpe Adria. Skupina zunanjih strokovnih svetovalcev, ki jo je imenovala vlada, je ocenila učinek ustanovitve organa za likvidacijo banke Hypo Alpe Adria na največ 4 milijarde EUR (1,2 % BDP), vključno z učinkom dokapitalizacije v višini 750 milijonov EUR, ki je že bila izvedena v letu 2014. Dokončni učinek na povečanje primanjkljaja bo mogoče določiti po neodvisnem pregledu kakovosti sredstev banke Hypo Alpe Adria, ki bo potekal letos, da bi lahko Eurostat ocenil statistični učinek te operacije. Zdi se, da je za sedanjo oceno, ki jo je pripravila skupina strokovnih svetovalcev, značilna razumna stopnja previdnosti, zato je to oceno mogoče obravnavati kot verjetno. Vendar pa pri tej operaciji ni mogoče izključiti večjega učinka na primanjkljaj. Ta operacija predstavlja glavno negativno tveganje za napoved primanjkljaja za leto 2014. Hkrati pa se ob upoštevanju dodatnih diskrecijskih ukrepov, ki jih je vlada napovedala po objavi napovedi služb Komisije iz pomladi 2014 in naj bi privedli do nadaljnjega zmanjšanja nominalnega primanjkljaja, tveganja za primanjkljaj za leto 2014 zdijo na splošno uravnotežena.

| — | Strukturni saldo, to je saldo sektorja država,prilagojen za gospodarski cikel in brez upoštevanja učinkov enkratnih in drugih začasnih ukrepov, se je med letoma 2011 in 2013 vsako leto izboljšal za povprečno skoraj 0,7 % BDP, kar je v skladu s priporočili Sveta. V skladu s napovedjo služb Komisije iz pomladi 2014, njeno oceno posodobljenega osnutka proračunskega načrta, ki je bil predložen 29. aprila 2014, in dodatnimi ukrepi, ki jih je vlada napovedala 12. maja 2014, naj bi se strukturni saldo v letu 2014 nekoliko povečal. V tem okviru se zdi, da trenutno nastaja v primerjavi z zahtevano prilagoditvijo strukturnega salda za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2014 vrzel v višini 0,5 % BDP, kar kaže na potrebo po okrepitvi proračunskih ukrepov, da se glede na nastajajoče tveganje bistvenega odklona od zahtevanega poteka prilagoditve zagotovi popolno upoštevanje preventivnega dela Pakta za stabilnost in rast. |
| --- | --- |

—

Strukturni saldo, to je saldo sektorja država,prilagojen za gospodarski cikel in brez upoštevanja učinkov enkratnih in drugih začasnih ukrepov, se je med letoma 2011 in 2013 vsako leto izboljšal za povprečno skoraj 0,7 % BDP, kar je v skladu s priporočili Sveta. V skladu s napovedjo služb Komisije iz pomladi 2014, njeno oceno posodobljenega osnutka proračunskega načrta, ki je bil predložen 29. aprila 2014, in dodatnimi ukrepi, ki jih je vlada napovedala 12. maja 2014, naj bi se strukturni saldo v letu 2014 nekoliko povečal. V tem okviru se zdi, da trenutno nastaja v primerjavi z zahtevano prilagoditvijo strukturnega salda za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2014 vrzel v višini 0,5 % BDP, kar kaže na potrebo po okrepitvi proračunskih ukrepov, da se glede na nastajajoče tveganje bistvenega odklona od zahtevanega poteka prilagoditve zagotovi popolno upoštevanje preventivnega dela Pakta za stabilnost in rast.

| — | Delež javnega dolga v razmerju do BDP se je med letoma 2009 in 2013 povečal z 69,2 % na 74,5 %. Po napovedih naj bi se bruto dolg sektorja država v letu 2014 povečal na okrog 80 % BDP, v glavnem zaradi tega, ker so bile v dolg sektorja država vključene obveznosti, ki so nastale v povezavi s prenosom oslabljenih sredstev banke Hypo Alpe Adria na organ za likvidacijo. |
| --- | --- |

—

Delež javnega dolga v razmerju do BDP se je med letoma 2009 in 2013 povečal z 69,2 % na 74,5 %. Po napovedih naj bi se bruto dolg sektorja država v letu 2014 povečal na okrog 80 % BDP, v glavnem zaradi tega, ker so bile v dolg sektorja država vključene obveznosti, ki so nastale v povezavi s prenosom oslabljenih sredstev banke Hypo Alpe Adria na organ za likvidacijo.

| (6) | Od leta 2014, to je od leta po odpravi čezmernega primanjkljaja, velja za Avstrijo preventivni del Pakta za stabilnost in rast, zato bi morala začeti izpolnjevati srednjeročni proračunski cilj z ustrezno hitrostjo, vključno s spoštovanjem referenčne vrednosti za odhodke, ter doseči ustrezen napredek pri izpolnjevanju merila glede zmanjšanja dolga v skladu s členom 2(1a) Uredbe (ES) št. 1467/97. |
| --- | --- |

(6)

Od leta 2014, to je od leta po odpravi čezmernega primanjkljaja, velja za Avstrijo preventivni del Pakta za stabilnost in rast, zato bi morala začeti izpolnjevati srednjeročni proračunski cilj z ustrezno hitrostjo, vključno s spoštovanjem referenčne vrednosti za odhodke, ter doseči ustrezen napredek pri izpolnjevanju merila glede zmanjšanja dolga v skladu s členom 2(1a) Uredbe (ES) št. 1467/97.

| (7) | V skladu s členom 126(12) Pogodbe se sklep Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljavi, če je čezmerni primanjkljaj v zadevni državi članici po mnenju Sveta odpravljen. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s členom 126(12) Pogodbe se sklep Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljavi, če je čezmerni primanjkljaj v zadevni državi članici po mnenju Sveta odpravljen.

| (8) | Po mnenju Sveta je bil čezmerni primanjkljaj v Avstriji odpravljen, zato bi bilo treba Sklep 2010/282/EU razveljaviti – |
| --- | --- |

(8)

Po mnenju Sveta je bil čezmerni primanjkljaj v Avstriji odpravljen, zato bi bilo treba Sklep 2010/282/EU razveljaviti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Iz celovite ocene izhaja, da je čezmerni primanjkljaj v Avstriji odpravljen.

Člen 2

Sklep 2010/282/EU se razveljavi.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Republiko Avstrijo.

V Luxembourgu, 20. junija 2014

Za Svet

Predsednik

G. A. HARDOUVELIS

---

(1)  Sklep Sveta 2010/282/EU Sklep Sveta z dne 2. decembra 2009 o obstoju čezmernega primanjkljaja v Avstriji (UL L 125, 21.5.2010, str. 32).

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (UL L 209, 2.8.1997, str. 6).

2

(3)  Uredba Sveta (ES) št. 479/2009 z dne 25. maja 2009 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (UL L 145, 10.6.2009, str. 1).

3

(4)  V skladu z dokumentom „Posebnosti izvajanja Pakta za stabilnost in rast ter smernice za obliko in vsebino programov stabilnosti in konvergenčnih programov“ z dne 3. septembra 2012. Glej: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf

4

(5)  UL L 140, 27.5.2013, str. 11.

5

---

| 28.6.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 190/69 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 190/69

---

SKLEP SVETA

z dne 20. junija 2014

o razveljavitvi Sklepa 2010/284/EU o obstoju čezmernega primanjkljaja v Češki republiki

(2014/405/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 126(12) Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 2. decembra 2009 po priporočilu Komisije s Sklepom 2010/284/EU (1) odločil, da v Češki republiki obstaja čezmeren primanjkljaj. Svet je opozoril, da naj bi primanjkljaj sektorja država v Češki republiki za leto 2009 po pričakovanjih dosegel 6,6 % BDP, kar je nad referenčno vrednostjo 3 % BDP iz Pogodbe, medtem ko naj bi bruto dolg sektorja država v letu 2009 po pričakovanjih dosegel 35,5 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo 60 % BDP iz Pogodbe. Javnofinančni primanjkljaj in bruto javni dolg za leto 2009 sta bila naknadno popravljena na 5,8 % BDP oziroma 34,6 % BDP. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 2. decembra 2009 po priporočilu Komisije s Sklepom 2010/284/EU (1) odločil, da v Češki republiki obstaja čezmeren primanjkljaj. Svet je opozoril, da naj bi primanjkljaj sektorja država v Češki republiki za leto 2009 po pričakovanjih dosegel 6,6 % BDP, kar je nad referenčno vrednostjo 3 % BDP iz Pogodbe, medtem ko naj bi bruto dolg sektorja država v letu 2009 po pričakovanjih dosegel 35,5 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo 60 % BDP iz Pogodbe. Javnofinančni primanjkljaj in bruto javni dolg za leto 2009 sta bila naknadno popravljena na 5,8 % BDP oziroma 34,6 % BDP.

| (2) | Svet je 2. decembra 2009 v skladu s členom 126(7) Pogodbe in členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (2) po priporočilu Komisije na Češko republiko naslovil priporočilo, v skladu s katerim naj bi ta država čezmerni primanjkljaj odpravila najpozneje do konca leta 2013. To priporočilo Sveta je bilo objavljeno. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 2. decembra 2009 v skladu s členom 126(7) Pogodbe in členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (2) po priporočilu Komisije na Češko republiko naslovil priporočilo, v skladu s katerim naj bi ta država čezmerni primanjkljaj odpravila najpozneje do konca leta 2013. To priporočilo Sveta je bilo objavljeno.

| (3) | V skladu s členom 4 Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbama, Komisija zagotovi podatke za izvajanje postopka. V skladu s členom 3 Uredbe Sveta (ES) št. 479/2009 (3), morajo države članice v okviru uporabe tega protokola dvakrat letno sporočiti podatke o javnofinančnem primanjkljaju in javnem dolgu ter drugih s tem povezanih spremenljivkah, in sicer pred 1. aprilom in 1. oktobrom. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 4 Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbama, Komisija zagotovi podatke za izvajanje postopka. V skladu s členom 3 Uredbe Sveta (ES) št. 479/2009 (3), morajo države članice v okviru uporabe tega protokola dvakrat letno sporočiti podatke o javnofinančnem primanjkljaju in javnem dolgu ter drugih s tem povezanih spremenljivkah, in sicer pred 1. aprilom in 1. oktobrom.

| (4) | Svet mora odločitev o razveljavitvi sklepa o obstoju čezmernega primanjkljaja sprejeti na podlagi sporočenih podatkov. Poleg tega lahko Svet sklep o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljavi le, če napoved Komisije kaže, da primanjkljaj v obdobju, ki ga zajema napoved, ne bo presegel referenčne vrednosti 3 % BDP iz Pogodbe (4). |
| --- | --- |

(4)

Svet mora odločitev o razveljavitvi sklepa o obstoju čezmernega primanjkljaja sprejeti na podlagi sporočenih podatkov. Poleg tega lahko Svet sklep o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljavi le, če napoved Komisije kaže, da primanjkljaj v obdobju, ki ga zajema napoved, ne bo presegel referenčne vrednosti 3 % BDP iz Pogodbe (4).

| (5) | Na podlagi podatkov, ki jih je predložila Komisija (Eurostat) v skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 479/2009 po uradnem obvestilu, ki ga je Češka republika poslala pred 1. aprilom 2014, in na podlagi napovedi služb Komisije iz pomladi 2014 je ugotovljeno naslednje:






  — | Potem ko je dosegel najvišjo vrednost leta 2009 s 5,8 % BDP, se je primanjkljaj sektorja država v Češki republiki zmanjševal in leta 2013 dosegel 1,5 % BDP, kar je v skladu z rokom, ki ga je določil Svet. To izboljšanje je bilo posledica konsolidacije na strani odhodkov in prihodkov, zlasti zaradi povečanja posrednih davkov in zmanjšanja javnih naložb. |
| --- | --- | --- |

(5)

Na podlagi podatkov, ki jih je predložila Komisija (Eurostat) v skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 479/2009 po uradnem obvestilu, ki ga je Češka republika poslala pred 1. aprilom 2014, in na podlagi napovedi služb Komisije iz pomladi 2014 je ugotovljeno naslednje:

—

Potem ko je dosegel najvišjo vrednost leta 2009 s 5,8 % BDP, se je primanjkljaj sektorja država v Češki republiki zmanjševal in leta 2013 dosegel 1,5 % BDP, kar je v skladu z rokom, ki ga je določil Svet. To izboljšanje je bilo posledica konsolidacije na strani odhodkov in prihodkov, zlasti zaradi povečanja posrednih davkov in zmanjšanja javnih naložb.

| — | V konvergenčnem programu Češke republike za leto 2014 je predvideno, da se bo primanjkljaj sektorja država povečal, in sicer na 1,8 % BDP v letu 2014 ter na 2,3 % BDP v letu 2015, medtem ko napovedi služb Komisije iz pomladi 2014 ob predpostavki nespremenjenih politik predvidevajo, da bo primanjkljaj sektorja država v letu 2014 dosegel 1,9 % BDP, v letu 2015 pa 2,4 % BDP.. Tako naj bi primanjkljaj v obdobju, ki ga zajemajo napovedi, ostal pod referenčno vrednostjo 3 % BDP iz Pogodbe. |
| --- | --- |

—

V konvergenčnem programu Češke republike za leto 2014 je predvideno, da se bo primanjkljaj sektorja država povečal, in sicer na 1,8 % BDP v letu 2014 ter na 2,3 % BDP v letu 2015, medtem ko napovedi služb Komisije iz pomladi 2014 ob predpostavki nespremenjenih politik predvidevajo, da bo primanjkljaj sektorja država v letu 2014 dosegel 1,9 % BDP, v letu 2015 pa 2,4 % BDP.. Tako naj bi primanjkljaj v obdobju, ki ga zajemajo napovedi, ostal pod referenčno vrednostjo 3 % BDP iz Pogodbe.

| — | Strukturni saldo, to je saldo sektorja država, prilagojen za gospodarski cikel in brez upoštevanja učinkov enkratnih in drugih začasnih ukrepov, se je med letoma 2010 in 2013 vsako leto izboljšal za povprečno 1,4 % BDP. Po napovedih naj bi se v letu 2014 zmanjšal za 1 % BDP (na –1,1 % BDP), v letu 2015 pa še za nadaljnjega 0,8 % BDP ob predpostavki nespremenjenih politik. |
| --- | --- |

—

Strukturni saldo, to je saldo sektorja država, prilagojen za gospodarski cikel in brez upoštevanja učinkov enkratnih in drugih začasnih ukrepov, se je med letoma 2010 in 2013 vsako leto izboljšal za povprečno 1,4 % BDP. Po napovedih naj bi se v letu 2014 zmanjšal za 1 % BDP (na –1,1 % BDP), v letu 2015 pa še za nadaljnjega 0,8 % BDP ob predpostavki nespremenjenih politik.

| — | Delež javnega dolga v BDP se je med letoma 2009 in 2013 povečal za 11,5 odstotne točke in dosegel 46 %. Glede na napovedi služb Komisije iz pomladi 2014 naj bi se dolg sektorja država v letu 2014 začasno zmanjšal na 44,4 % BDP, v letu 2015 pa naj bi se ponovno povečal na 45,8 % BDP. |
| --- | --- |

—

Delež javnega dolga v BDP se je med letoma 2009 in 2013 povečal za 11,5 odstotne točke in dosegel 46 %. Glede na napovedi služb Komisije iz pomladi 2014 naj bi se dolg sektorja država v letu 2014 začasno zmanjšal na 44,4 % BDP, v letu 2015 pa naj bi se ponovno povečal na 45,8 % BDP.

| (6) | Od leta 2014, to je od leta po odpravi čezmernega primanjkljaja, za Češko republiko velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast, zato bi morala še naprej dosegati ali presegati srednjeročni proračunski cilj, kar zadeva strukturni saldo. |
| --- | --- |

(6)

Od leta 2014, to je od leta po odpravi čezmernega primanjkljaja, za Češko republiko velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast, zato bi morala še naprej dosegati ali presegati srednjeročni proračunski cilj, kar zadeva strukturni saldo.

| (7) | V skladu s členom 126(12) Pogodbe se sklep Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljavi, če je čezmerni primanjkljaj v zadevni državi članici po mnenju Sveta odpravljen. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s členom 126(12) Pogodbe se sklep Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljavi, če je čezmerni primanjkljaj v zadevni državi članici po mnenju Sveta odpravljen.

| (8) | Po mnenju Sveta je bil čezmerni primanjkljaj v Češki republiki odpravljen, zato bi bilo treba Sklep 2010/284/EU razveljaviti – |
| --- | --- |

(8)

Po mnenju Sveta je bil čezmerni primanjkljaj v Češki republiki odpravljen, zato bi bilo treba Sklep 2010/284/EU razveljaviti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Iz celovite ocene izhaja, da je čezmerni primanjkljaj v Češki republiki odpravljen.

Člen 2

Sklep 2010/284/EU se razveljavi.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Češko republiko.

V Luxembourgu, 20. junija 2014

Za Svet

Predsednik

G. A. HARDOUVELIS

---

(1)  Sklep Sveta 2010/284/EU z dne 2. decembra 2009 o obstoju čezmernega primanjkljaja v Češki republiki (UL L 125, 21.5.2010, str. 36).

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (UL L 209, 2.8.1997, str. 6).

2

(3)  Uredba Sveta (ES) št. 479/2009 z dne 25. maja 2009 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (UL L 145, 10.6.2009, str. 1).

3

(4)  V skladu z dokumentom „Podrobna navodila za izvajanje Pakta za stabilnost in rast ter smernice za obliko in vsebino programov stabilnosti in konvergenčnih programov“ z dne 3. septembra 2012. Glej: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf

4

---

| 28.6.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 190/71 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 190/71

---

SKLEP SVETA

z dne 20. junija 2014

o razveljavitvi Sklepa 2010/407/EU o obstoju čezmernega primanjkljaja na Danskem

(2014/406/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 126(12) Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 13. julija 2010 po priporočilu Komisije s Sklepom 2010/407/EU (1) odločil, da na Danskem obstaja čezmeren primanjkljaj. Svet je opozoril, da naj bi glede na podatke, ki so jih aprila 2010 sporočili danski organi, leta 2010 javnofinančni primanjkljaj dosegel 5,4 % BDP, kar je nad referenčno vrednostjo 3 % BDP iz Pogodbe. Bruto javni dolg naj bi leta 2010 dosegel 45,1 % BDP, kar je znatno pod referenčno vrednostjo 60 % BDP iz Pogodbe. Javnofinančni primanjkljaj in bruto javni dolg za leto 2010 sta bila pozneje popravljena na 2,5 % BDP oziroma 42,8 % BDP. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 13. julija 2010 po priporočilu Komisije s Sklepom 2010/407/EU (1) odločil, da na Danskem obstaja čezmeren primanjkljaj. Svet je opozoril, da naj bi glede na podatke, ki so jih aprila 2010 sporočili danski organi, leta 2010 javnofinančni primanjkljaj dosegel 5,4 % BDP, kar je nad referenčno vrednostjo 3 % BDP iz Pogodbe. Bruto javni dolg naj bi leta 2010 dosegel 45,1 % BDP, kar je znatno pod referenčno vrednostjo 60 % BDP iz Pogodbe. Javnofinančni primanjkljaj in bruto javni dolg za leto 2010 sta bila pozneje popravljena na 2,5 % BDP oziroma 42,8 % BDP.

| (2) | Svet je 13. julija 2010 v skladu s členom 126(7) Pogodbe in členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (2) po priporočilu Komisije na Dansko naslovil priporočilo, v skladu s katerim naj bi ta čezmerni primanjkljaj odpravila najpozneje do konca leta 2013. To priporočilo Sveta je bilo objavljeno. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 13. julija 2010 v skladu s členom 126(7) Pogodbe in členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (2) po priporočilu Komisije na Dansko naslovil priporočilo, v skladu s katerim naj bi ta čezmerni primanjkljaj odpravila najpozneje do konca leta 2013. To priporočilo Sveta je bilo objavljeno.

| (3) | V skladu s členom 4 Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbama, Komisija zagotovi podatke za izvajanje postopka. V skladu s členom 3 Uredbe Sveta (ES) št. 479/2009 (3) morajo države članice v okviru uporabe tega protokola dvakrat letno sporočiti podatke o primanjkljaju in dolgu sektorja država ter drugih s tem povezanih spremenljivkah, in sicer pred 1. aprilom in 1. oktobrom. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 4 Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbama, Komisija zagotovi podatke za izvajanje postopka. V skladu s členom 3 Uredbe Sveta (ES) št. 479/2009 (3) morajo države članice v okviru uporabe tega protokola dvakrat letno sporočiti podatke o primanjkljaju in dolgu sektorja država ter drugih s tem povezanih spremenljivkah, in sicer pred 1. aprilom in 1. oktobrom.

| (4) | Svet mora odločitev o razveljavitvi sklepa o obstoju čezmernega primanjkljaja sprejeti na podlagi sporočenih podatkov. Poleg tega lahko Svet sklep o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljaviti le, če napoved Komisije kaže, da primanjkljaj v obdobju, ki ga zajema napoved, ne bo presegel referenčne vrednosti 3 % BDP iz Pogodbe (4). |
| --- | --- |

(4)

Svet mora odločitev o razveljavitvi sklepa o obstoju čezmernega primanjkljaja sprejeti na podlagi sporočenih podatkov. Poleg tega lahko Svet sklep o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljaviti le, če napoved Komisije kaže, da primanjkljaj v obdobju, ki ga zajema napoved, ne bo presegel referenčne vrednosti 3 % BDP iz Pogodbe (4).

| (5) | Na podlagi podatkov, ki jih je predložila Komisija (Eurostat) v skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 479/2009 po uradnem obvestilu, ki ga je Danska poslala pred 1. aprilom 2014, in na podlagi napovedi služb Komisije iz pomladi 2014 je ugotovljeno naslednje:






  — | javnofinančni primanjkljaj je v obdobju 2010–2013 ostal v mejah referenčne vrednosti 3 % BDP iz Pogodbe z izjemo leta 2012, ko je na saldo negativno vplivalo enkratno povračilo, povezano s pokojninsko reformo iz leta 2011. Vpliv enkratnega povračila na javnofinančni saldo v letu 2012 je ocenjen na 1,6 % BDP. Javnofinančni primanjkljaj je leta 2010 znašal 2,5 % BDP, leta 2011 1,9 % BDP, leta 2012 3,8 % BDP in leta 2013 0,8 % BDP. Na izboljšanje javnofinančnega salda so vplivali ukrepi za konsolidacijo, tako na strani prihodkov kot na strani odhodkov, zlasti zaradi omejevanja rasti javne porabe, |
| --- | --- | --- |

(5)

Na podlagi podatkov, ki jih je predložila Komisija (Eurostat) v skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 479/2009 po uradnem obvestilu, ki ga je Danska poslala pred 1. aprilom 2014, in na podlagi napovedi služb Komisije iz pomladi 2014 je ugotovljeno naslednje:

—

javnofinančni primanjkljaj je v obdobju 2010–2013 ostal v mejah referenčne vrednosti 3 % BDP iz Pogodbe z izjemo leta 2012, ko je na saldo negativno vplivalo enkratno povračilo, povezano s pokojninsko reformo iz leta 2011. Vpliv enkratnega povračila na javnofinančni saldo v letu 2012 je ocenjen na 1,6 % BDP. Javnofinančni primanjkljaj je leta 2010 znašal 2,5 % BDP, leta 2011 1,9 % BDP, leta 2012 3,8 % BDP in leta 2013 0,8 % BDP. Na izboljšanje javnofinančnega salda so vplivali ukrepi za konsolidacijo, tako na strani prihodkov kot na strani odhodkov, zlasti zaradi omejevanja rasti javne porabe,

| — | v konvergenčnem programu Danske za leto 2014 je napovedano, da bo javnofinančni primanjkljaj leta 2014 znašal 1,3 % BDP in leta 2015 2,9 % BDP. V obdobju 2013–2014 na javne finance vplivajo enkratni prihodki iz naslova prestrukturiranja obstoječih dodatnih pokojninskih zavarovanj, s katerim se bo omogočilo odplačilo davčnih obveznosti za prihodnja izplačila dodatnih pokojninskih zavarovanj po ugodni davčni stopnji. Ta ukrep naj bi k javnofinančnemu saldu v obeh letih prispeval skoraj 1,8 % BDP. Leta 2015 ta ukrep ne bo imel nobenih učinkov, zaradi česar se pričakuje povečanje javnofinančnega primanjkljaja. Glede na napovedi služb Komisije iz pomladi 2014 naj bi javnofinančni primanjkljaj v letu 2014 dosegel 1,2 % BDP, v letu 2015 pa 2,7 % BDP. Tako naj bi primanjkljaj v obdobju, ki ga zajemajo napovedi, ostal pod referenčno vrednostjo 3 % BDP iz Pogodbe, |
| --- | --- |

—

v konvergenčnem programu Danske za leto 2014 je napovedano, da bo javnofinančni primanjkljaj leta 2014 znašal 1,3 % BDP in leta 2015 2,9 % BDP. V obdobju 2013–2014 na javne finance vplivajo enkratni prihodki iz naslova prestrukturiranja obstoječih dodatnih pokojninskih zavarovanj, s katerim se bo omogočilo odplačilo davčnih obveznosti za prihodnja izplačila dodatnih pokojninskih zavarovanj po ugodni davčni stopnji. Ta ukrep naj bi k javnofinančnemu saldu v obeh letih prispeval skoraj 1,8 % BDP. Leta 2015 ta ukrep ne bo imel nobenih učinkov, zaradi česar se pričakuje povečanje javnofinančnega primanjkljaja. Glede na napovedi služb Komisije iz pomladi 2014 naj bi javnofinančni primanjkljaj v letu 2014 dosegel 1,2 % BDP, v letu 2015 pa 2,7 % BDP. Tako naj bi primanjkljaj v obdobju, ki ga zajemajo napovedi, ostal pod referenčno vrednostjo 3 % BDP iz Pogodbe,

| — | potem ko se je strukturni saldo, to je saldo sektorja država, prilagojen za gospodarski cikel in brez upoštevanja učinkov enkratnih in drugih začasnih ukrepov, med letoma 2011 in 2013 v kumulativnem smislu izboljšal za 0,7 % BDP, naj bi se ob predpostavki nespremenjene politike v letu 2014 predvidoma poslabšal za 0,8 % BDP (na – 0,2 % BDP),v letu 2015 pa za dodatnih 0,3 % BDP, |
| --- | --- |

—

potem ko se je strukturni saldo, to je saldo sektorja država, prilagojen za gospodarski cikel in brez upoštevanja učinkov enkratnih in drugih začasnih ukrepov, med letoma 2011 in 2013 v kumulativnem smislu izboljšal za 0,7 % BDP, naj bi se ob predpostavki nespremenjene politike v letu 2014 predvidoma poslabšal za 0,8 % BDP (na – 0,2 % BDP),v letu 2015 pa za dodatnih 0,3 % BDP,

| — | glede na napovedi služb Komisije iz pomladi 2014 naj bi se bruto javni dolg v letu 2014 zmanjšal na 43,5 % BDP, v letu 2015 pa naj bi se ponovno povečal na 44,9 % BDP, kar je še vedno pod referenčno vrednostjo 60 % iz Pogodbe. |
| --- | --- |

—

glede na napovedi služb Komisije iz pomladi 2014 naj bi se bruto javni dolg v letu 2014 zmanjšal na 43,5 % BDP, v letu 2015 pa naj bi se ponovno povečal na 44,9 % BDP, kar je še vedno pod referenčno vrednostjo 60 % iz Pogodbe.

| (6) | Z letom 2014, ki sledi letu, v katerem je država odpravila čezmerni primanjkljaj, za Dansko velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast, zato bi morala še naprej dosegati ali presegati srednjeročni proračunski cilj, kar zadeva strukturni saldo. |
| --- | --- |

(6)

Z letom 2014, ki sledi letu, v katerem je država odpravila čezmerni primanjkljaj, za Dansko velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast, zato bi morala še naprej dosegati ali presegati srednjeročni proračunski cilj, kar zadeva strukturni saldo.

| (7) | V skladu s členom 126(12) Pogodbe se sklep Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljavi, če je čezmerni primanjkljaj v zadevni državi članici po mnenju Sveta odpravljen. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s členom 126(12) Pogodbe se sklep Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljavi, če je čezmerni primanjkljaj v zadevni državi članici po mnenju Sveta odpravljen.

| (8) | Po mnenju Sveta je bil čezmerni primanjkljaj na Danskem odpravljen, zato bi bilo treba Sklep 2010/407/EU razveljaviti – |
| --- | --- |

(8)

Po mnenju Sveta je bil čezmerni primanjkljaj na Danskem odpravljen, zato bi bilo treba Sklep 2010/407/EU razveljaviti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Iz celovite ocene sledi, da je čezmerni primanjkljaj na Danskem odpravljen.

Člen 2

Sklep 2010/407/EU se razveljavi.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Dansko.

V Luxembourgu, 20. junija 2014

Za Svet

Predsednik

G. A. HARDOUVELIS

---

(1)  Sklep Sveta 2010/407/EU z dne 13. julija 2010 o obstoju čezmernega primanjkljaja na Danskem (UL L 189, 22.7.2010, str. 15).

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (UL L 209, 2.8.1997, str. 6).

2

(3)  Uredba Sveta (ES) št. 479/2009 z dne 25. maja 2009 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (UL L 145, 10.6.2009, str. 1).

3

(4)  V skladu z dokumentom „Posebnosti izvajanja Pakta stabilnosti in rasti ter smernice za obliko in vsebino programov stabilnosti in konvergenčnih programov“ z dne 3. septembra 2012. Glej: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf.

4

---

| 28.6.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 190/73 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 190/73

---

SKLEP SVETA

z dne 20. junija 2014

o razveljavitvi Sklepa 2010/287/EU o obstoju čezmernega primanjkljaja na Nizozemskem

(2014/407/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 126(12) Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 2. decembra 2009 po priporočilu Komisije s Sklepom Sveta 2010/287/EU (1) odločil, da na Nizozemskem obstaja čezmeren primanjkljaj. Svet je opozoril, da je predvideni javnofinančni primanjkljaj za leto 2009 znašal 4,8 % BDP, kar je nad referenčno vrednostjo 3 % BDP iz Pogodbe, medtem ko naj bi bruto javni dolg v letu 2009 po pričakovanjih dosegel 59,7 % BDP, kar je pod referenčno vrednostjo 60 % BDP iz Pogodbe. Javnofinančni primanjkljaj in bruto javni dolg za leto 2009 sta bila naknadno popravljena na 5,6 % BDP oziroma 60,8 % BDP. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 2. decembra 2009 po priporočilu Komisije s Sklepom Sveta 2010/287/EU (1) odločil, da na Nizozemskem obstaja čezmeren primanjkljaj. Svet je opozoril, da je predvideni javnofinančni primanjkljaj za leto 2009 znašal 4,8 % BDP, kar je nad referenčno vrednostjo 3 % BDP iz Pogodbe, medtem ko naj bi bruto javni dolg v letu 2009 po pričakovanjih dosegel 59,7 % BDP, kar je pod referenčno vrednostjo 60 % BDP iz Pogodbe. Javnofinančni primanjkljaj in bruto javni dolg za leto 2009 sta bila naknadno popravljena na 5,6 % BDP oziroma 60,8 % BDP.

| (2) | Svet je 2. decembra 2009 v skladu s členom 126(7) Pogodbe in členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (2) po priporočilu Komisije na Nizozemsko naslovil priporočilo, v skladu s katerim naj bi ta čezmerni primanjkljaj odpravila najpozneje do konca leta 2013. To priporočilo Sveta je bilo objavljeno. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 2. decembra 2009 v skladu s členom 126(7) Pogodbe in členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (2) po priporočilu Komisije na Nizozemsko naslovil priporočilo, v skladu s katerim naj bi ta čezmerni primanjkljaj odpravila najpozneje do konca leta 2013. To priporočilo Sveta je bilo objavljeno.

| (3) | Svet je 21. junija 2013 sklenil, da je Nizozemska sprejela učinkovite ukrepe v skladu s priporočilom Sveta z dne 2. decembra 2009, izdanim na podlagi člena 126(7) Pogodbe, in da so po sprejetju prvotnega priporočila nastopili nepričakovani neugodni gospodarski dogodki z večjimi negativnimi posledicami za javne finance. Zato je Svet na priporočilo Komisije sklenil, da so bili izpolnjeni pogoji iz člena 3(5) Uredbe (ES) št. 1467/97 in izdal novo priporočilo Nizozemski na podlagi člena 126(7) Pogodbe, v skladu s katerim naj bi ta čezmerni primanjkljaj odpravila najpozneje do konca leta 2014. To novo priporočilo Sveta je bilo objavljeno. |
| --- | --- |

(3)

Svet je 21. junija 2013 sklenil, da je Nizozemska sprejela učinkovite ukrepe v skladu s priporočilom Sveta z dne 2. decembra 2009, izdanim na podlagi člena 126(7) Pogodbe, in da so po sprejetju prvotnega priporočila nastopili nepričakovani neugodni gospodarski dogodki z večjimi negativnimi posledicami za javne finance. Zato je Svet na priporočilo Komisije sklenil, da so bili izpolnjeni pogoji iz člena 3(5) Uredbe (ES) št. 1467/97 in izdal novo priporočilo Nizozemski na podlagi člena 126(7) Pogodbe, v skladu s katerim naj bi ta čezmerni primanjkljaj odpravila najpozneje do konca leta 2014. To novo priporočilo Sveta je bilo objavljeno.

| (4) | V skladu s členom 4 Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbama, Komisija zagotovi podatke za izvajanje postopka. V skladu s členom 3 Uredbe Sveta (ES) št. 479/2009 (3) morajo države članice v okviru uporabe tega protokola dvakrat letno sporočiti podatke o primanjkljaju in dolgu sektorja država ter drugih s tem povezanih spremenljivkah, in sicer pred 1. aprilom in 1. oktobrom. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 4 Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbama, Komisija zagotovi podatke za izvajanje postopka. V skladu s členom 3 Uredbe Sveta (ES) št. 479/2009 (3) morajo države članice v okviru uporabe tega protokola dvakrat letno sporočiti podatke o primanjkljaju in dolgu sektorja država ter drugih s tem povezanih spremenljivkah, in sicer pred 1. aprilom in 1. oktobrom.

| (5) | Svet mora odločitev o razveljavitvi sklepa o obstoju čezmernega primanjkljaja sprejeti na podlagi sporočenih podatkov. Poleg tega lahko Svet sklep o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljaviti le, če napoved Komisije kaže, da primanjkljaj v obdobju, ki ga zajema napoved, ne bo presegel referenčne vrednosti 3 % BDP iz Pogodbe (4). |
| --- | --- |

(5)

Svet mora odločitev o razveljavitvi sklepa o obstoju čezmernega primanjkljaja sprejeti na podlagi sporočenih podatkov. Poleg tega lahko Svet sklep o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljaviti le, če napoved Komisije kaže, da primanjkljaj v obdobju, ki ga zajema napoved, ne bo presegel referenčne vrednosti 3 % BDP iz Pogodbe (4).

| (6) | Na podlagi podatkov, ki jih je predložila Komisija (Eurostat) v skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 479/2009 po uradnem obvestilu, ki ga je Nizozemska poslala pred 1. aprilom 2014, na podlagi programa stabilnosti za leto 2014 in na podlagi napovedi služb Komisije iz pomladi 2014 je ugotovljeno naslednje:






  — | potem ko je javnofinančni primanjkljaj na Nizozemskem dosegel najvišjo vrednost leta 2009 s 5,6 % BDP, se je postopoma zmanjševal in leta 2013 dosegel 2,5 % BDP (5). To izboljšanje je bilo posledica ukrepov za konsolidacijo na strani odhodkov in prihodkov, zlasti povečanja (posrednih) davkov in zmanjšanja javnih izdatkov, |
| --- | --- | --- |

(6)

Na podlagi podatkov, ki jih je predložila Komisija (Eurostat) v skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 479/2009 po uradnem obvestilu, ki ga je Nizozemska poslala pred 1. aprilom 2014, na podlagi programa stabilnosti za leto 2014 in na podlagi napovedi služb Komisije iz pomladi 2014 je ugotovljeno naslednje:

—

potem ko je javnofinančni primanjkljaj na Nizozemskem dosegel najvišjo vrednost leta 2009 s 5,6 % BDP, se je postopoma zmanjševal in leta 2013 dosegel 2,5 % BDP (5). To izboljšanje je bilo posledica ukrepov za konsolidacijo na strani odhodkov in prihodkov, zlasti povečanja (posrednih) davkov in zmanjšanja javnih izdatkov,

| — | v nizozemskem programu stabilnosti za leto 2014 je predvideno, da se bo javnofinančni primanjkljaj povečal na 2,9 % BDP v letu 2014, v letu 2015 pa zmanjšal na 2,1 % BDP, medtem ko se v napovedih služb Komisije iz pomladi 2014 predvideva, da bo javnofinančni primanjkljaj v letu 2014 dosegel 2,8 % BDP, v letu 2015 pa 1,8 % BDP. Tako naj bi primanjkljaj v obdobju, ki ga zajemajo napovedi, ostal pod referenčno vrednostjo 3 % BDP iz Pogodbe, |
| --- | --- |

—

v nizozemskem programu stabilnosti za leto 2014 je predvideno, da se bo javnofinančni primanjkljaj povečal na 2,9 % BDP v letu 2014, v letu 2015 pa zmanjšal na 2,1 % BDP, medtem ko se v napovedih služb Komisije iz pomladi 2014 predvideva, da bo javnofinančni primanjkljaj v letu 2014 dosegel 2,8 % BDP, v letu 2015 pa 1,8 % BDP. Tako naj bi primanjkljaj v obdobju, ki ga zajemajo napovedi, ostal pod referenčno vrednostjo 3 % BDP iz Pogodbe,

| — | potem ko se je strukturni saldo, to je saldo sektorja država, prilagojen za gospodarski cikel in brez upoštevanja učinkov enkratnih in drugih začasnih ukrepov, v letu 2013 izboljšal za 1,4 % BDP, naj bi se ob predpostavki nespremenjene politike v letu 2014 predvidoma stabiliziral, v letu 2015 pa izboljšal za 0,5 odstotne točke. V tem okviru se zdi, da v primerjavi z zahtevano prilagoditvijo strukturnega salda za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2014 trenutno nastaja vrzel v višini 0,5 % BDP, kar kaže na potrebo po okrepitvi proračunskih ukrepov, da se glede na nastajajoče tveganje znatnega odklona od zahtevane prilagoditvene poti zagotovi popolna skladnost s preventivnim delom Pakta za stabilnost in rast, |
| --- | --- |

—

potem ko se je strukturni saldo, to je saldo sektorja država, prilagojen za gospodarski cikel in brez upoštevanja učinkov enkratnih in drugih začasnih ukrepov, v letu 2013 izboljšal za 1,4 % BDP, naj bi se ob predpostavki nespremenjene politike v letu 2014 predvidoma stabiliziral, v letu 2015 pa izboljšal za 0,5 odstotne točke. V tem okviru se zdi, da v primerjavi z zahtevano prilagoditvijo strukturnega salda za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2014 trenutno nastaja vrzel v višini 0,5 % BDP, kar kaže na potrebo po okrepitvi proračunskih ukrepov, da se glede na nastajajoče tveganje znatnega odklona od zahtevane prilagoditvene poti zagotovi popolna skladnost s preventivnim delom Pakta za stabilnost in rast,

| — | delež javnega dolga v BDP se je med letoma 2010 in 2013 povečal za okrog 10 odstotnih točk in dosegel 73,5 %. Glede na napovedi služb Komisije iz pomladi 2014 naj bi se bruto javni dolg v letu 2014 dodatno povečal na 73,8 % BDP, v letu 2015 pa zmanjšal na 73,4 % BDP. |
| --- | --- |

—

delež javnega dolga v BDP se je med letoma 2010 in 2013 povečal za okrog 10 odstotnih točk in dosegel 73,5 %. Glede na napovedi služb Komisije iz pomladi 2014 naj bi se bruto javni dolg v letu 2014 dodatno povečal na 73,8 % BDP, v letu 2015 pa zmanjšal na 73,4 % BDP.

| (7) | Z letom 2014, ki sledi letu, v katerem je država odpravila čezmerni primanjkljaj, za Nizozemsko velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter bi morala začeti izpolnjevati srednjeročni proračunski cilj z ustrezno hitrostjo, vključno s spoštovanjem referenčne vrednosti za odhodke, ter doseči ustrezen napredek pri izpolnjevanju merila glede zmanjšanja javnega dolga v skladu s členom 2(1a) Uredbe (ES) št. 1467/97. |
| --- | --- |

(7)

Z letom 2014, ki sledi letu, v katerem je država odpravila čezmerni primanjkljaj, za Nizozemsko velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter bi morala začeti izpolnjevati srednjeročni proračunski cilj z ustrezno hitrostjo, vključno s spoštovanjem referenčne vrednosti za odhodke, ter doseči ustrezen napredek pri izpolnjevanju merila glede zmanjšanja javnega dolga v skladu s členom 2(1a) Uredbe (ES) št. 1467/97.

| (8) | V skladu s členom 126(12) Pogodbe se sklep Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljavi, če je čezmerni primanjkljaj v zadevni državi članici po mnenju Sveta odpravljen. |
| --- | --- |

(8)

V skladu s členom 126(12) Pogodbe se sklep Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljavi, če je čezmerni primanjkljaj v zadevni državi članici po mnenju Sveta odpravljen.

| (9) | Po mnenju Sveta je bil čezmerni primanjkljaj na Nizozemskem odpravljen, zato bi bilo treba Sklep 2010/287/EU razveljaviti – |
| --- | --- |

(9)

Po mnenju Sveta je bil čezmerni primanjkljaj na Nizozemskem odpravljen, zato bi bilo treba Sklep 2010/287/EU razveljaviti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Iz celovite ocene sledi, da je čezmerni primanjkljaj na Nizozemskem odpravljen.

Člen 2

Sklep 2010/287/EU se razveljavi.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Nizozemsko.

V Luxembourgu, 20. junija 2014

Za Svet

Predsednik

G. A. HARDOUVELIS

---

(1)  Sklep Sveta 2010/287/EU z dne 2. decembra 2009 o obstoju čezmernega primanjkljaja na Nizozemskem (UL L 125, 21.5.2010, str. 42).

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (UL L 209, 2.8.1997, str. 6).

2

(3)  Uredba Sveta (ES) št. 479/2009 z dne 25. maja 2009 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (UL L 145, 10.6.2009, str. 1).

3

(4)  V skladu z dokumentom „Posebnosti izvajanja Pakta za stabilnost in rast ter smernice za obliko in vsebino programov stabilnosti in konvergenčnih programov“ z dne 3. septembra 2012. Glej: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf.

4

(5)  Na javnofinančni primanjkljaj za leto 2013 je pomembno vplivala nacionalizacija družbe SNS Reaal, ki glede na zadnjo oceno statističnega urada Statistics Netherlands (CBS) naj ne bi imela posledic za primanjkljaj, vendar končna odločitev Eurostata v zvezi z razvrstitvijo še ni bila sprejeta. Glede na trenutno razpoložljive podatke bi lahko bila posledica povečanje primanjkljaja za ne več kot 0,3 % BDP.

5

---

| 28.6.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 190/76 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 190/76

---

SKLEP SVETA

z dne 20. junija 2014

o razveljavitvi Sklepa 2010/290/EU o obstoju čezmernega primanjkljaja na Slovaškem

(2014/408/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 126(12) Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 2. decembra 2009 po priporočilu Komisije s Sklepom Sveta 2010/290/EU (1) odločil, da na Slovaškem obstaja čezmeren primanjkljaj. Svet je opozoril, da naj bi glede na podatke, ki so jih oktobra 2009 sporočili slovaški organi, leta 2009 primanjkljaj sektorja država dosegel 6,3 % BDP, kar je nad referenčno vrednostjo 3 % BDP iz Pogodbe, hkrati pa je bilo predvideno, da bo istega leta bruto dolg sektorja država znašal približno 36 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo 60 % BDP iz Pogodbe. Javnofinančni primanjkljaj in bruto javni dolg za leto 2009 sta dosegla 8 % BDP oziroma 35,6 % BDP. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 2. decembra 2009 po priporočilu Komisije s Sklepom Sveta 2010/290/EU (1) odločil, da na Slovaškem obstaja čezmeren primanjkljaj. Svet je opozoril, da naj bi glede na podatke, ki so jih oktobra 2009 sporočili slovaški organi, leta 2009 primanjkljaj sektorja država dosegel 6,3 % BDP, kar je nad referenčno vrednostjo 3 % BDP iz Pogodbe, hkrati pa je bilo predvideno, da bo istega leta bruto dolg sektorja država znašal približno 36 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo 60 % BDP iz Pogodbe. Javnofinančni primanjkljaj in bruto javni dolg za leto 2009 sta dosegla 8 % BDP oziroma 35,6 % BDP.

| (2) | Svet je 2. decembra 2009 v skladu s členom 126(7) Pogodbe in členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (2) po priporočilu Komisije na Slovaško naslovil priporočilo, v skladu s katerim naj bi ta odpravila čezmerni primanjkljaj najpozneje do konca leta 2013. To priporočilo Sveta je bilo objavljeno. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 2. decembra 2009 v skladu s členom 126(7) Pogodbe in členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (2) po priporočilu Komisije na Slovaško naslovil priporočilo, v skladu s katerim naj bi ta odpravila čezmerni primanjkljaj najpozneje do konca leta 2013. To priporočilo Sveta je bilo objavljeno.

| (3) | V skladu s členom 4 Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbama, Komisija zagotovi podatke za izvajanje postopka. V skladu s členom 3 Uredbe Sveta (ES) št. 479/2009 (3), morajo države članice v okviru uporabe tega protokola dvakrat letno sporočiti podatke o primanjkljaju in dolgu sektorja država ter drugih s tem povezanih spremenljivkah, in sicer pred 1. aprilom in 1. oktobrom. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 4 Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbama, Komisija zagotovi podatke za izvajanje postopka. V skladu s členom 3 Uredbe Sveta (ES) št. 479/2009 (3), morajo države članice v okviru uporabe tega protokola dvakrat letno sporočiti podatke o primanjkljaju in dolgu sektorja država ter drugih s tem povezanih spremenljivkah, in sicer pred 1. aprilom in 1. oktobrom.

| (4) | Svet mora odločitev o razveljavitvi sklepa o obstoju čezmernega primanjkljaja sprejeti na podlagi sporočenih podatkov. Poleg tega lahko Svet sklep o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljavi le, če napoved Komisije kaže, da primanjkljaj v obdobju, ki ga zajema napoved, ne bo presegel referenčne vrednosti 3 % BDP iz Pogodbe (4). |
| --- | --- |

(4)

Svet mora odločitev o razveljavitvi sklepa o obstoju čezmernega primanjkljaja sprejeti na podlagi sporočenih podatkov. Poleg tega lahko Svet sklep o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljavi le, če napoved Komisije kaže, da primanjkljaj v obdobju, ki ga zajema napoved, ne bo presegel referenčne vrednosti 3 % BDP iz Pogodbe (4).

| (5) | Na podlagi podatkov, ki jih je predložila Komisija (Eurostat) v skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 479/2009 po uradnem obvestilu, ki ga je Slovaška poslala pred 1. aprilom 2014, in na podlagi napovedi služb Komisije iz pomladi 2014 je ugotovljeno naslednje:






  — | Potem ko je primanjkljaj sektorja država na Slovaškem v letu 2009 dosegel najvišjo vrednost, in sicer 8 % BDP, se je v skladu s priporočilom Sveta z dne 2. decembra 2009 v letu 2013 znižal na 2,8 % BDP. Zmanjšanje primanjkljaja je omogočila konsolidacija javnih financ tako na strani prihodkov kot na strani odhodkov, vključno z enkratnimi ukrepi. |
| --- | --- | --- |

(5)

Na podlagi podatkov, ki jih je predložila Komisija (Eurostat) v skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 479/2009 po uradnem obvestilu, ki ga je Slovaška poslala pred 1. aprilom 2014, in na podlagi napovedi služb Komisije iz pomladi 2014 je ugotovljeno naslednje:

—

Potem ko je primanjkljaj sektorja država na Slovaškem v letu 2009 dosegel najvišjo vrednost, in sicer 8 % BDP, se je v skladu s priporočilom Sveta z dne 2. decembra 2009 v letu 2013 znižal na 2,8 % BDP. Zmanjšanje primanjkljaja je omogočila konsolidacija javnih financ tako na strani prihodkov kot na strani odhodkov, vključno z enkratnimi ukrepi.

| — | Cilj programa stabilnosti za leto 2014 je nominalni primanjkljaj v višini 2,6 % BDP v letu 2014 in dodatno znižanje na 2,5 % BDP v letu 2015, 1,6 % BDP v letu 2016 in 0,5 % BDP v letu 2017. Glede na napovedi služb Komisije iz pomladi 2014 naj bi se primanjkljaj sektorja država v letu 2014 nekoliko povečal, in sicer na 2,9 % BDP, v letu 2015 pa naj bi ponovno znašal 2,8 % BDP. Primanjkljaj bo torej v obdobju, ki ga zajema napoved, ostal pod referenčno vrednostjo 3 % BDP iz Pogodbe. |
| --- | --- |

—

Cilj programa stabilnosti za leto 2014 je nominalni primanjkljaj v višini 2,6 % BDP v letu 2014 in dodatno znižanje na 2,5 % BDP v letu 2015, 1,6 % BDP v letu 2016 in 0,5 % BDP v letu 2017. Glede na napovedi služb Komisije iz pomladi 2014 naj bi se primanjkljaj sektorja država v letu 2014 nekoliko povečal, in sicer na 2,9 % BDP, v letu 2015 pa naj bi ponovno znašal 2,8 % BDP. Primanjkljaj bo torej v obdobju, ki ga zajema napoved, ostal pod referenčno vrednostjo 3 % BDP iz Pogodbe.

| — | Strukturni saldo, to je saldo sektorja država, prilagojen za gospodarski cikel in brez upoštevanja učinkov enkratnih in drugih začasnih ukrepov, se je med letoma 2009 in 2013 vsako leto izboljšal za povprečno 1,5 % BDP. Medtem ko se bo v letu 2014 predvidoma nekoliko poslabšal, naj bi se v letu 2015 predvidoma izboljšal, in sicer ob predpostavki nespremenjene politike. V tem okviru se zdi, da nastaja v primerjavi z zahtevano prilagoditvijo strukturnega salda za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2014 vrzel v višini 0,3 % BDP, kar kaže na potrebo po okrepitvi proračunskih ukrepov, da se glede na nastajajoče tveganje odklona od zahtevanega poteka prilagoditev zagotovi popolna skladnost s preventivnim delom Pakta za stabilnost in rast. |
| --- | --- |

—

Strukturni saldo, to je saldo sektorja država, prilagojen za gospodarski cikel in brez upoštevanja učinkov enkratnih in drugih začasnih ukrepov, se je med letoma 2009 in 2013 vsako leto izboljšal za povprečno 1,5 % BDP. Medtem ko se bo v letu 2014 predvidoma nekoliko poslabšal, naj bi se v letu 2015 predvidoma izboljšal, in sicer ob predpostavki nespremenjene politike. V tem okviru se zdi, da nastaja v primerjavi z zahtevano prilagoditvijo strukturnega salda za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2014 vrzel v višini 0,3 % BDP, kar kaže na potrebo po okrepitvi proračunskih ukrepov, da se glede na nastajajoče tveganje odklona od zahtevanega poteka prilagoditev zagotovi popolna skladnost s preventivnim delom Pakta za stabilnost in rast.

| — | Dolg sektorja država je leta 2013 dosegel 55,4 % BDP. Glede na napovedi služb Komisije iz pomladi 2014 naj bi se dolg sektorja država še povečal, in sicer na 56,3 % BDP v letu 2014 in 57,8 % BDP v letu 2015. |
| --- | --- |

—

Dolg sektorja država je leta 2013 dosegel 55,4 % BDP. Glede na napovedi služb Komisije iz pomladi 2014 naj bi se dolg sektorja država še povečal, in sicer na 56,3 % BDP v letu 2014 in 57,8 % BDP v letu 2015.

| (6) | Za Slovaško z letom 2014, ki sledi letu, v katerem je odpravila čezmerni primanjkljaj, velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter bi morala s primerno hitrostjo nadaljevati z doseganjem srednjeročnega proračunskega cilja, pri tem pa upoštevati tudi referenčno vrednost za odhodke. |
| --- | --- |

(6)

Za Slovaško z letom 2014, ki sledi letu, v katerem je odpravila čezmerni primanjkljaj, velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter bi morala s primerno hitrostjo nadaljevati z doseganjem srednjeročnega proračunskega cilja, pri tem pa upoštevati tudi referenčno vrednost za odhodke.

| (7) | V skladu s členom 126(12) Pogodbe se sklep Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljavi, če je čezmerni primanjkljaj v zadevni državi članici po mnenju Sveta odpravljen. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s členom 126(12) Pogodbe se sklep Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljavi, če je čezmerni primanjkljaj v zadevni državi članici po mnenju Sveta odpravljen.

| (8) | Po mnenju Sveta je bil čezmerni primanjkljaj na Slovaškem odpravljen, zato bi bilo treba Sklep 2010/290/EU razveljaviti – |
| --- | --- |

(8)

Po mnenju Sveta je bil čezmerni primanjkljaj na Slovaškem odpravljen, zato bi bilo treba Sklep 2010/290/EU razveljaviti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Iz celovite ocene izhaja, da je čezmerni primanjkljaj na Slovaškem odpravljen.

Člen 2

Sklep 2010/290/EU se razveljavi.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Slovaško republiko.

V Luxembourgu, 20. junija 2014

Za Svet

Predsednik

G. A. HARDOUVELIS

---

(1)  Sklep Sveta 2010/290/EU z dne 2. decembra 2009 o obstoju čezmernega primanjkljaja na Slovaškem (UL L 125, 21.5.2010, str. 48).

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (UL L 209, 2.8.1997, str. 6).

2

(3)  Uredba Sveta (ES) št. 479/2009 z dne 25. maja 2009 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (UL L 145, 10.6.2009, str. 1).

3

(4)  V skladu z dokumentom „Posebnosti izvajanja Pakta za stabilnost in rast ter smernice za obliko in vsebino programov stabilnosti in konvergenčnih programov“ z dne 3. septembra 2012. Glej: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf.

4

---

| 28.6.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 190/78 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 190/78

---

SKLEP SVETA

z dne 23. junija 2014

o stališču, ki se v imenu Evropske unije sprejme v okviru Skupnega odbora EGP glede spremembe Protokola 31 k Sporazumu EGP glede sodelovanja na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode

(2014/409/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 46 in 48 v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2894/94 z dne 28. novembra 1994 o pravilih za izvajanje Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (1) in zlasti člena 1(3) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) je začel veljati 1. januarja 1994. |
| --- | --- |

(1)

Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) je začel veljati 1. januarja 1994.

| (2) | V skladu s členom 98 Sporazuma EGP se lahko Skupni odbor EGP med drugim odloči spremeniti Protokol 31 k navedenemu sporazumu. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 98 Sporazuma EGP se lahko Skupni odbor EGP med drugim odloči spremeniti Protokol 31 k navedenemu sporazumu.

| (3) | Protokol 31 k Sporazumu EGP vsebuje določbe in ureditve o sodelovanju na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode. |
| --- | --- |

(3)

Protokol 31 k Sporazumu EGP vsebuje določbe in ureditve o sodelovanju na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode.

| (4) | Sodelovanje pogodbenic Sporazuma EGP je primerno razširiti na sodelovanje v zvezi s prostim pretokom delavcev, uskladitvijo sistemov socialne varnosti in ukrepi, ki se nanašajo na migrante, vključno z migranti iz tretjih držav. |
| --- | --- |

(4)

Sodelovanje pogodbenic Sporazuma EGP je primerno razširiti na sodelovanje v zvezi s prostim pretokom delavcev, uskladitvijo sistemov socialne varnosti in ukrepi, ki se nanašajo na migrante, vključno z migranti iz tretjih držav.

| (5) | Protokol 31 k Sporazumu EGP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti, da se omogoči to razširjeno sodelovanje od 1. januarja 2014. |
| --- | --- |

(5)

Protokol 31 k Sporazumu EGP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti, da se omogoči to razširjeno sodelovanje od 1. januarja 2014.

| (6) | Stališče Unije v okviru Skupnega odbora EGP bi moralo temeljiti na priloženem osnutku sklepa – |
| --- | --- |

(6)

Stališče Unije v okviru Skupnega odbora EGP bi moralo temeljiti na priloženem osnutku sklepa –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Stališče, ki se v imenu Evropske unije sprejme v okviru Skupnega odbora EGP glede predlagane spremembe Protokola 31 k Sporazumu EGP glede sodelovanja na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode, temelji na osnutku sklepa Skupnega odbora EGP, priloženega k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 23. junija 2014

Za Svet

Predsednica

C. ASHTON

---

(1)  UL L 305, 30.11.1994, str. 6.

1

(2)  UL L 1, 3.1.1994, str. 3.

2

---

OSNUTEK

SKLEPA SKUPNEGA ODBORA EGP št. .../2014

z dne

o spremembi Protokola 31 k Sporazumu EGP glede sodelovanja na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode

SKUPNI ODBOR EGP JE –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) ter zlasti členov 86 in 98 navedenega sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sodelovanje pogodbenic Sporazuma EGP je primerno razširiti na sodelovanje v zvezi s prostim pretokom delavcev, uskladitvijo sistemov socialne varnosti in ukrepi, ki se nanašajo na migrante, vključno z migranti iz tretjih držav. |
| --- | --- |

(1)

Sodelovanje pogodbenic Sporazuma EGP je primerno razširiti na sodelovanje v zvezi s prostim pretokom delavcev, uskladitvijo sistemov socialne varnosti in ukrepi, ki se nanašajo na migrante, vključno z migranti iz tretjih držav.

| (2) | Protokol 31 k Sporazumu EGP bi bilo zato treba spremeniti, da se omogoči to razširjeno sodelovanje od 1. januarja 2014 – |
| --- | --- |

(2)

Protokol 31 k Sporazumu EGP bi bilo zato treba spremeniti, da se omogoči to razširjeno sodelovanje od 1. januarja 2014 –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Člen 5 Protokola 31 k Sporazumu EGP se spremeni:

| 1. | Za odstavkom 12 se vstavi naslednji odstavek:
  „13.   Države Efte od 1. januarja 2014 sodelujejo pri dejavnostih, ki se financirajo iz naslednje proračunske vrstice splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2014:






  — | Proračunska vrstica 04 03 01 03: ‚Prosti pretok delavcev, uskladitev sistemov socialne varnosti in ukrepov, ki se nanašajo na migrante, vključno z migranti iz tretjih držav‘.“ |
| --- | --- | --- |

1.

Za odstavkom 12 se vstavi naslednji odstavek:

„13.   Države Efte od 1. januarja 2014 sodelujejo pri dejavnostih, ki se financirajo iz naslednje proračunske vrstice splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2014:

—

Proračunska vrstica 04 03 01 03: ‚Prosti pretok delavcev, uskladitev sistemov socialne varnosti in ukrepov, ki se nanašajo na migrante, vključno z migranti iz tretjih držav‘.“

| 2. | V odstavku 5 se besedilo „ter od 1. januarja 2012 pri ukrepih, ki se financirajo iz proračunskih vrstic za proračunski leti 2012 in 2013 iz odstavka 12“ nadomesti z besedilom, „od 1. januarja 2012 pri ukrepih, ki se financirajo iz proračunskih vrstic za proračunski leti 2012 in 2013 iz odstavka 12, ter od 1. januarja 2014 pri ukrepih, ki se financirajo iz proračunske vrstice za proračunsko leto 2014 iz odstavka 13.“ |
| --- | --- |

2.

V odstavku 5 se besedilo „ter od 1. januarja 2012 pri ukrepih, ki se financirajo iz proračunskih vrstic za proračunski leti 2012 in 2013 iz odstavka 12“ nadomesti z besedilom, „od 1. januarja 2012 pri ukrepih, ki se financirajo iz proračunskih vrstic za proračunski leti 2012 in 2013 iz odstavka 12, ter od 1. januarja 2014 pri ukrepih, ki se financirajo iz proračunske vrstice za proračunsko leto 2014 iz odstavka 13.“

| 3. | V odstavkih 6 in 7 se besedilo „iz odstavkov 8 in 12“ nadomesti z besedilom „iz odstavkov 8, 12 in 13“. |
| --- | --- |

3.

V odstavkih 6 in 7 se besedilo „iz odstavkov 8 in 12“ nadomesti z besedilom „iz odstavkov 8, 12 in 13“.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dan po predložitvi zadnjega uradnega obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma EGP (1).

Uporablja se od 1. januarja 2014.

Člen 3

Ta sklep se objavi v sklopu EGP Uradnega lista Evropske unije in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije.

V Bruslju,

Za Skupni odbor EGP

Predsednik

Sekretarja

Skupnega odbora EGP

---

(1)  [Navedena ni nobena ustavna zahteva.] [Navedene so ustavne zahteve.]

1

---

| 28.6.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 190/80 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 190/80

---

SKLEP SVETA

z dne 24. junija 2014

o začetku avtomatizirane izmenjave podatkov o DNK v Belgiji

(2014/410/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (1), ter zlasti člena 2(3) in člena 25 Sklepa,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/616/PNZ z dne 23. junija 2008 o izvajanju Sklepa 2008/615/PNZ (2) ter zlasti člena 20 Sklepa in poglavja 4 Priloge k Sklepu,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s Protokolom o prehodni ureditvi, priloženim k Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, akti institucij, organov, uradov in agencij Unije, sprejeti pred začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe, ohranijo pravni učinek, dokler niso razveljavljeni, razglašeni za nične ali spremenjeni zaradi izvajanja Pogodb. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s Protokolom o prehodni ureditvi, priloženim k Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, akti institucij, organov, uradov in agencij Unije, sprejeti pred začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe, ohranijo pravni učinek, dokler niso razveljavljeni, razglašeni za nične ali spremenjeni zaradi izvajanja Pogodb.

| (2) | Skladno s tem se uporablja člen 25 Sklepa 2008/615/PNZ, Svet pa mora soglasno odločiti, ali države članice izvajajo določbe poglavja 6 navedenega sklepa. |
| --- | --- |

(2)

Skladno s tem se uporablja člen 25 Sklepa 2008/615/PNZ, Svet pa mora soglasno odločiti, ali države članice izvajajo določbe poglavja 6 navedenega sklepa.

| (3) | Člen 20 Sklepa 2008/616/PNZ določa, da se sklepi iz člena 25(2) Sklepa 2008/615/PNZ sprejemajo na podlagi poročila o oceni, ki temelji na vprašalniku. Kar zadeva avtomatizirano izmenjavo podatkov v skladu s poglavjem 2 Sklepa 2008/615/PNZ, se poročilo o oceni pripravi na podlagi ocenjevalnega obiska in preskusa. |
| --- | --- |

(3)

Člen 20 Sklepa 2008/616/PNZ določa, da se sklepi iz člena 25(2) Sklepa 2008/615/PNZ sprejemajo na podlagi poročila o oceni, ki temelji na vprašalniku. Kar zadeva avtomatizirano izmenjavo podatkov v skladu s poglavjem 2 Sklepa 2008/615/PNZ, se poročilo o oceni pripravi na podlagi ocenjevalnega obiska in preskusa.

| (4) | Belgija je v skladu s členom 36(2) Sklepa 2008/615/PNZ obvestila generalni sekretariat Sveta o nacionalnih zbirkah podatkov o preiskavah DNK, za katere se uporabljajo členi 2 do 6 navedenega sklepa, ter o pogojih za avtomatizirano iskanje iz člena 3(1) navedenega sklepa. |
| --- | --- |

(4)

Belgija je v skladu s členom 36(2) Sklepa 2008/615/PNZ obvestila generalni sekretariat Sveta o nacionalnih zbirkah podatkov o preiskavah DNK, za katere se uporabljajo členi 2 do 6 navedenega sklepa, ter o pogojih za avtomatizirano iskanje iz člena 3(1) navedenega sklepa.

| (5) | V skladu s točko 1.1 poglavja 4 Priloge k Sklepu 2008/616/PNZ se vprašalnik, ki ga je pripravila ustrezna delovna skupina Sveta, nanaša na vsako avtomatizirano izmenjavo podatkov in ga država članica izpolni takoj, ko meni, da izpolnjuje predpogoje za delitev podatkov v ustrezni kategoriji podatkov. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s točko 1.1 poglavja 4 Priloge k Sklepu 2008/616/PNZ se vprašalnik, ki ga je pripravila ustrezna delovna skupina Sveta, nanaša na vsako avtomatizirano izmenjavo podatkov in ga država članica izpolni takoj, ko meni, da izpolnjuje predpogoje za delitev podatkov v ustrezni kategoriji podatkov.

| (6) | Belgija je izpolnila vprašalnik o varstvu podatkov in vprašalnik o izmenjavi podatkov o DNK. |
| --- | --- |

(6)

Belgija je izpolnila vprašalnik o varstvu podatkov in vprašalnik o izmenjavi podatkov o DNK.

| (7) | Belgija je opravila uspešen preskus z Nizozemsko. |
| --- | --- |

(7)

Belgija je opravila uspešen preskus z Nizozemsko.

| (8) | V Belgiji je bil opravljen ocenjevalni obisk, o katerem je nizozemska ocenjevalna skupina pripravila poročilo in ga poslala ustrezni delovni skupini Sveta. |
| --- | --- |

(8)

V Belgiji je bil opravljen ocenjevalni obisk, o katerem je nizozemska ocenjevalna skupina pripravila poročilo in ga poslala ustrezni delovni skupini Sveta.

| (9) | Celovito poročilo o oceni, v katerem so povzeti rezultati vprašalnika, ocenjevalnega obiska in preskusa izmenjave podatkov o DNK, je bilo predloženo Svetu – |
| --- | --- |

(9)

Celovito poročilo o oceni, v katerem so povzeti rezultati vprašalnika, ocenjevalnega obiska in preskusa izmenjave podatkov o DNK, je bilo predloženo Svetu –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Belgija za namene avtomatiziranega iskanja in primerjave podatkov o DNK v celoti izvaja splošne določbe o varstvu podatkov iz poglavja 6 Sklepa 2008/615/PNZ ter je upravičena prejemati in pošiljati osebne podatke v skladu s členoma 3 in 4 navedenega sklepa, in sicer od datuma začetka veljavnosti tega sklepa.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 24. junija 2014

Za Svet

Predsednik

E. VENIZELOS

---

(1)  UL L 210, 6.8.2008, str. 1.

1

(2)  UL L 210, 6.8.2008, str. 12.

2

---

| 28.6.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 190/82 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 190/82

---

SKLEP SVETA

z dne 24. junija 2014

o imenovanju belgijskega člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

(2014/411/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 302 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga belgijske vlade,

ob upoštevanju mnenja Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 13. septembra 2010 sprejel Sklep 2010/570/EU, Euratom o imenovanju članov Evropskega ekonomsko-socialnega odbora za obdobje od 21. septembra 2010 do 20. septembra 2015 (1). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 13. septembra 2010 sprejel Sklep 2010/570/EU, Euratom o imenovanju članov Evropskega ekonomsko-socialnega odbora za obdobje od 21. septembra 2010 do 20. septembra 2015 (1).

| (2) | Zaradi konca mandata Bérengère DUPUIS se je sprostilo mesto člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – |
| --- | --- |

(2)

Zaradi konca mandata Bérengère DUPUIS se je sprostilo mesto člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Alessandro GRUMELLI, Conseiller au service d'études de la Confédération des syndicats chrétiens, se za preostanek mandata, ki se izteče 20. septembra 2015, imenuje za člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 24. junija 2014

Za Svet

Predsednik

E. VENIZELOS

---

(1)  UL L 251, 25.9.2010, str. 8.

1

---

| 28.6.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 190/83 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 190/83

---

SKLEP SVETA

z dne 24. junija 2014

o imenovanju nemškega člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

(2014/412/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 302 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga nemške vlade,

ob upoštevanju mnenja Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 13. septembra 2010 sprejel Sklep 2010/570/EU, Euratom o imenovanju članov Evropskega ekonomsko-socialnega odbora za obdobje od 21. septembra 2010 do 20. septembra 2015 (1). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 13. septembra 2010 sprejel Sklep 2010/570/EU, Euratom o imenovanju članov Evropskega ekonomsko-socialnega odbora za obdobje od 21. septembra 2010 do 20. septembra 2015 (1).

| (2) | Zaradi konca mandata dr. Sabine HEPPERLE se je sprostilo mesto člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – |
| --- | --- |

(2)

Zaradi konca mandata dr. Sabine HEPPERLE se je sprostilo mesto člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Dr. Günter LAMBERTZ, Leiter des Büros des DIHK bei der EU, se za preostanek mandata, ki se izteče 20. septembra 2015, imenuje za člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 24. junija 2014

Za Svet

Predsednik

E. VENIZELOS

---

(1)  UL L 251, 25.9.2010, str. 8.

1

---

| 28.6.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 190/84 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 190/84

---

SKLEP SVETA

z dne 24. junija 2014

o imenovanju avstrijskega člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

(2014/413/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 302 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga avstrijske vlade,

ob upoštevanju mnenja Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 13. septembra 2010 sprejel Sklep 2010/570/EU, Euratom o imenovanju članov Evropskega ekonomsko-socialnega odbora za obdobje od 21. septembra 2010 do 20. septembra 2015 (1). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 13. septembra 2010 sprejel Sklep 2010/570/EU, Euratom o imenovanju članov Evropskega ekonomsko-socialnega odbora za obdobje od 21. septembra 2010 do 20. septembra 2015 (1).

| (2) | Zaradi konca mandata Gerfrieda GRUBERJA se je sprostilo mesto člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – |
| --- | --- |

(2)

Zaradi konca mandata Gerfrieda GRUBERJA se je sprostilo mesto člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Andreas THURNER se za preostanek mandata, ki se izteče 20. septembra 2015, imenuje za člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 24. junija 2014

Za Svet

Predsednik

E. VENIZELOS

---

(1)  UL L 251, 25.9.2010, str. 8.

1

---