# Službeni list C 247/2014

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 247 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Svezak 57.29. srpnja 2014. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 247

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Svezak 57.29. srpnja 2014.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | PREPORUKE |
| | Vijeće |
| 2014/C 247/01 | Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o nacionalnom programu reformi Belgije za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Belgije za 2014. | 1 |
| 2014/C 247/02 | Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o nacionalnom programu reformi Bugarske za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu konvergencije Bugarske za 2014. | 7 |
| 2014/C 247/03 | Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Češke Republike za 2014. i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Češke Republike za 2014. | 12 |
| 2014/C 247/04 | Preporuka Vijeća od 8. srpnja o nacionalnom programu reformi Danske za 2014. i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu konvergencije Danske za 2014. | 17 |
| 2014/C 247/05 | Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o nacionalnom programu reformi Njemačke za 2014. i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Njemačke za 2014. | 20 |
| 2014/C 247/06 | Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o nacionalnom programu reformi 2014. Estonije i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Estonije za 2014. | 25 |
| 2014/C 247/07 | Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o nacionalnom programu reformi Irske za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Irske za 2014. | 29 |
| 2014/C 247/08 | Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Španjolske za 2014. i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Španjolske za 2014. | 35 |
| 2014/C 247/09 | Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Francuske za 2014. i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Francuske za 2014. | 42 |
| 2014/C 247/10 | Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi 2014. za Hrvatsku i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Hrvatske za 2014. | 50 |
| 2014/C 247/11 | Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Italije za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Italije za 2014. | 57 |
| 2014/C 247/12 | Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Latvije za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Latvije za 2014. | 63 |
| 2014/C 247/13 | Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Litve za 2014. i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu konvergencije Litve za 2014. | 67 |
| 2014/C 247/14 | Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Luksemburga za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Luksemburga za 2014. | 72 |
| 2014/C 247/15 | Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Mađarske za 2014. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Mađarske za 2014. | 77 |
| 2014/C 247/16 | Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Malte za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Malte za 2014. | 83 |
| 2014/C 247/17 | Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Nizozemske za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Nizozemske za 2014. | 88 |
| 2014/C 247/18 | Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Austrije za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Austrije za 2014. | 92 |
| 2014/C 247/19 | Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o nacionalnom programu reformi Poljske za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu konvergencije Poljske za 2014. | 97 |
| 2014/C 247/20 | Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o nacionalnom programu reformi Portugala za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Portugala za 2014. | 102 |
| 2014/C 247/21 | Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o nacionalnom programu reformi 2014. za Rumunjsku i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu konvergencije Rumunjske za 2014. | 109 |
| 2014/C 247/22 | Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Slovenije za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Slovenije za 2014. | 115 |
| 2014/C 247/23 | Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o nacionalnom programu reformi Slovačke za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Slovačke za 2014. | 122 |
| 2014/C 247/24 | Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o nacionalnom programu reformi Finske za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Finske za 2014. | 127 |
| 2014/C 247/25 | Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o nacionalnom programu reformi Švedske za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu konvergencije Švedske za 2014. | 132 |
| 2014/C 247/26 | Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Ujedinjene Kraljevine za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu konvergencije Ujedinjene Kraljevine za 2014. | 136 |
| 2014/C 247/27 | Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o provedbi općih smjernica za ekonomske politike država članica čija je valuta euro | 141 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

I   Rezolucije, preporuke i mišljenja

PREPORUKE

Vijeće

2014/C 247/01

Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o nacionalnom programu reformi Belgije za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Belgije za 2014.

1

2014/C 247/02

Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o nacionalnom programu reformi Bugarske za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu konvergencije Bugarske za 2014.

7

2014/C 247/03

Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Češke Republike za 2014. i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Češke Republike za 2014.

12

2014/C 247/04

Preporuka Vijeća od 8. srpnja o nacionalnom programu reformi Danske za 2014. i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu konvergencije Danske za 2014.

17

2014/C 247/05

Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o nacionalnom programu reformi Njemačke za 2014. i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Njemačke za 2014.

20

2014/C 247/06

Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o nacionalnom programu reformi 2014. Estonije i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Estonije za 2014.

25

2014/C 247/07

Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o nacionalnom programu reformi Irske za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Irske za 2014.

29

2014/C 247/08

Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Španjolske za 2014. i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Španjolske za 2014.

35

2014/C 247/09

Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Francuske za 2014. i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Francuske za 2014.

42

2014/C 247/10

Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi 2014. za Hrvatsku i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Hrvatske za 2014.

50

2014/C 247/11

Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Italije za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Italije za 2014.

57

2014/C 247/12

Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Latvije za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Latvije za 2014.

63

2014/C 247/13

Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Litve za 2014. i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu konvergencije Litve za 2014.

67

2014/C 247/14

Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Luksemburga za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Luksemburga za 2014.

72

2014/C 247/15

Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Mađarske za 2014. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Mađarske za 2014.

77

2014/C 247/16

Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Malte za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Malte za 2014.

83

2014/C 247/17

Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Nizozemske za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Nizozemske za 2014.

88

2014/C 247/18

Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Austrije za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Austrije za 2014.

92

2014/C 247/19

Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o nacionalnom programu reformi Poljske za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu konvergencije Poljske za 2014.

97

2014/C 247/20

Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o nacionalnom programu reformi Portugala za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Portugala za 2014.

102

2014/C 247/21

Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o nacionalnom programu reformi 2014. za Rumunjsku i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu konvergencije Rumunjske za 2014.

109

2014/C 247/22

Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Slovenije za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Slovenije za 2014.

115

2014/C 247/23

Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o nacionalnom programu reformi Slovačke za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Slovačke za 2014.

122

2014/C 247/24

Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o nacionalnom programu reformi Finske za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Finske za 2014.

127

2014/C 247/25

Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o nacionalnom programu reformi Švedske za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu konvergencije Švedske za 2014.

132

2014/C 247/26

Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Ujedinjene Kraljevine za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu konvergencije Ujedinjene Kraljevine za 2014.

136

2014/C 247/27

Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o provedbi općih smjernica za ekonomske politike država članica čija je valuta euro

141

| | II   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Vijeće |
| 2014/C 247/28 | Napomena s objašnjenjem – Prateći dokument uz preporuke Vijeća državama članicama u okviru europskog semestra 2014. | 144 |

II   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Vijeće

2014/C 247/28

Napomena s objašnjenjem – Prateći dokument uz preporuke Vijeća državama članicama u okviru europskog semestra 2014.

144

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I Rezolucije, preporuke i mišljenja

PREPORUKE

Vijeće

| 29.7.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 247/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 247/1

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 8. srpnja 2014.

o nacionalnom programu reformi Belgije za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Belgije za 2014.

2014/C 247/01

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Europsko vijeće složilo se 26. ožujka 2010. s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020. temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika, kojom će se usredotočiti na glavna područja u kojima je potrebno djelovanje kako bi se potaknuo europski potencijal održivog rasta i konkurentnosti. |
| --- | --- |

(1)

Europsko vijeće složilo se 26. ožujka 2010. s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020. temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika, kojom će se usredotočiti na glavna područja u kojima je potrebno djelovanje kako bi se potaknuo europski potencijal održivog rasta i konkurentnosti.

| (2) | Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

| (3) | Čelnici država ili vlada država članica donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Odlučili su da je potrebno poduzeti mjere na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. i provedbi preporuka za pojedinu zemlju. |
| --- | --- |

(3)

Čelnici država ili vlada država članica donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Odlučili su da je potrebno poduzeti mjere na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. i provedbi preporuka za pojedinu zemlju.

| (4) | Vijeće je 9. srpnja 2013. donijelo preporuku (4) o nacionalnom programu reforme Belgije za 2013. i dalo mišljenje o belgijskom ažuriranom programu stabilnosti za razdoblje 2012. – 2016. U skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5), Komisija je 15. studenoga 2013. dostavila svoje mišljenje o nacrtu proračunskog plana Belgije za 2014. |
| --- | --- |

(4)

Vijeće je 9. srpnja 2013. donijelo preporuku (4) o nacionalnom programu reforme Belgije za 2013. i dalo mišljenje o belgijskom ažuriranom programu stabilnosti za razdoblje 2012. – 2016. U skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5), Komisija je 15. studenoga 2013. dostavila svoje mišljenje o nacrtu proračunskog plana Belgije za 2014.

| (5) | Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2014. za koordinaciju ekonomske politike. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu Belgiju smatra jednom od država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2014. za koordinaciju ekonomske politike. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu Belgiju smatra jednom od država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

| (6) | Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom kojom se potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave. |
| --- | --- |

(6)

Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom kojom se potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave.

| (7) | Komisija je 5. ožujka 2014. objavila rezultate svojeg detaljnog preispitivanja za Belgiju na temelju članka 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U analizi Komisija zaključuje da se Belgija i dalje suočava s makroekonomskim neravnotežama, što zahtijeva praćenje i političko djelovanje. Pozornost i dalje treba usmjeriti osobito na kretanje vanjske konkurentnosti robe jer bi stalno pogoršanje ugrozilo makroekonomsku stabilnost. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 5. ožujka 2014. objavila rezultate svojeg detaljnog preispitivanja za Belgiju na temelju članka 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U analizi Komisija zaključuje da se Belgija i dalje suočava s makroekonomskim neravnotežama, što zahtijeva praćenje i političko djelovanje. Pozornost i dalje treba usmjeriti osobito na kretanje vanjske konkurentnosti robe jer bi stalno pogoršanje ugrozilo makroekonomsku stabilnost.

| (8) | Belgija je 30. travnja 2014. podnijela svoj nacionalni program reformi za 2014. i svoj program stabilnosti za 2014. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena. |
| --- | --- |

(8)

Belgija je 30. travnja 2014. podnijela svoj nacionalni program reformi za 2014. i svoj program stabilnosti za 2014. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

| (9) | Cilj je proračunske strategije utvrđene programom stabilizacije za 2014. postići uravnoteženi proračun u strukturnom smislu do 2016. i srednjoročni cilj do 2017. Program stabilnosti potvrđuje prijašnji srednjoročni cilj od 0,75 % BDP-a, koji odražava ciljeve Pakta o stabilnosti i rastu, ali je njegovo postizanje odgođeno za 2017., odnosno godinu nakon one određene prošlogodišnjim programom stabilnosti. Predviđeni godišnji napredak u smjeru postizanja srednjoročnog cilja u skladu je s prilagodbom koja se zahtijeva Paktom o stabilnosti i rastu. Prema programu stabilnosti, referentno mjerilo za rashode u programskom je razdoblju uglavnom dostignuto. Dug koji je u 2013. iznosio 101,5 % BDP-a premašuje referentnu vrijednost iz Ugovora u iznosu od 60 % BDP-a i, prema programu stabilnosti se očekuje da će postupno opadati do otprilike 93 % BDP-a u 2017. Općenito gledajući, ciljevi programa stabilnosti u skladu su sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Vjerodostojan je makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunska predviđanja u programu stabilnosti, a koji je pripremila neovisna institucija (Državni ured za planiranje). Predviđanja rasta bliska su predviđanjima iz proljetne prognoze službi Komisije za 2014. Fiskalna putanja još nije potvrđena odgovarajućim mjerama. Iz Komisijine prognoze proizlazi da u 2014. neće doći do strukturnog poboljšanja, te će, temeljem uobičajene pretpostavke o neizmijenjenoj politici, doći do strukturnog pogoršanja u 2015. To ugrožava postizanje ciljeva, a moglo bi dovesti i do znatnog odstupanja od prilagodbe usmjerene prema ostvarenju srednjoročnog cilja u razdoblju 2014. – 2015. Nadalje, prema Komisijinoj proljetnoj prognozi Belgija neće biti u skladu s pravilom o dugu ni 2014. ni 2015. Na osnovi ocjene programa stabilnosti i Komisijine prognoze, a na temelju Uredbe (EZ) br. 1466/97, Vijeće smatra da je Belgija spustila svoj deficit opće države znatno ispod 3 % BDP-a u 2013., ali postoji opasnost da od 2014. znatno odstupi od zahtjeva preventivnog dijela. |
| --- | --- |

(9)

Cilj je proračunske strategije utvrđene programom stabilizacije za 2014. postići uravnoteženi proračun u strukturnom smislu do 2016. i srednjoročni cilj do 2017. Program stabilnosti potvrđuje prijašnji srednjoročni cilj od 0,75 % BDP-a, koji odražava ciljeve Pakta o stabilnosti i rastu, ali je njegovo postizanje odgođeno za 2017., odnosno godinu nakon one određene prošlogodišnjim programom stabilnosti. Predviđeni godišnji napredak u smjeru postizanja srednjoročnog cilja u skladu je s prilagodbom koja se zahtijeva Paktom o stabilnosti i rastu. Prema programu stabilnosti, referentno mjerilo za rashode u programskom je razdoblju uglavnom dostignuto. Dug koji je u 2013. iznosio 101,5 % BDP-a premašuje referentnu vrijednost iz Ugovora u iznosu od 60 % BDP-a i, prema programu stabilnosti se očekuje da će postupno opadati do otprilike 93 % BDP-a u 2017. Općenito gledajući, ciljevi programa stabilnosti u skladu su sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Vjerodostojan je makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunska predviđanja u programu stabilnosti, a koji je pripremila neovisna institucija (Državni ured za planiranje). Predviđanja rasta bliska su predviđanjima iz proljetne prognoze službi Komisije za 2014. Fiskalna putanja još nije potvrđena odgovarajućim mjerama. Iz Komisijine prognoze proizlazi da u 2014. neće doći do strukturnog poboljšanja, te će, temeljem uobičajene pretpostavke o neizmijenjenoj politici, doći do strukturnog pogoršanja u 2015. To ugrožava postizanje ciljeva, a moglo bi dovesti i do znatnog odstupanja od prilagodbe usmjerene prema ostvarenju srednjoročnog cilja u razdoblju 2014. – 2015. Nadalje, prema Komisijinoj proljetnoj prognozi Belgija neće biti u skladu s pravilom o dugu ni 2014. ni 2015. Na osnovi ocjene programa stabilnosti i Komisijine prognoze, a na temelju Uredbe (EZ) br. 1466/97, Vijeće smatra da je Belgija spustila svoj deficit opće države znatno ispod 3 % BDP-a u 2013., ali postoji opasnost da od 2014. znatno odstupi od zahtjeva preventivnog dijela.

| (10) | Belgija je ostvarila velik napredak u uvođenju dodatnih dogovora o strukturnom usklađivanju. Sporazumom o suradnji u području fiskalnog usklađivanja sklopljenim krajem 2013. donosi se pravilo o strukturnom proračunskom saldu (definiranom u skladu sa srednjoročnim ciljem) na razini opće države, kako se zahtijeva Fiskalnim ugovorom. Nadalje, njime se formalizira uspostavljena praksa usklađivanja tako što (i) uloga međuvladina „Savjetodavnog odbora” u postupku postaje službena, a (ii) savjetodavna uloga Visokog financijskog vijeća izraženija. Osim toga, u sporazumu se predviđa i jačanje nadzorne uloge Visokog vijeća uvođenjem eksplicitnog mehanizma korekcije u slučaju znatnog odstupanja od dogovorenih ciljeva. Kako bi se ciljevi nakon 2014. učinili obvezujućima, mogli bi biti potrebni dodatni dogovori. |
| --- | --- |

(10)

Belgija je ostvarila velik napredak u uvođenju dodatnih dogovora o strukturnom usklađivanju. Sporazumom o suradnji u području fiskalnog usklađivanja sklopljenim krajem 2013. donosi se pravilo o strukturnom proračunskom saldu (definiranom u skladu sa srednjoročnim ciljem) na razini opće države, kako se zahtijeva Fiskalnim ugovorom. Nadalje, njime se formalizira uspostavljena praksa usklađivanja tako što (i) uloga međuvladina „Savjetodavnog odbora” u postupku postaje službena, a (ii) savjetodavna uloga Visokog financijskog vijeća izraženija. Osim toga, u sporazumu se predviđa i jačanje nadzorne uloge Visokog vijeća uvođenjem eksplicitnog mehanizma korekcije u slučaju znatnog odstupanja od dogovorenih ciljeva. Kako bi se ciljevi nakon 2014. učinili obvezujućima, mogli bi biti potrebni dodatni dogovori.

| (11) | Iako je Belgija nedavno uspjela zaustaviti rast udjela javnog duga, teret je javnog duga koji iznosi 101,5 % BDP-a visok, a postoje i znatne postojeće i buduće obveze koje proizlaze iz mirovinskih izdvajanja. Ako se te obveze namjerava podmiriti i istovremeno održati visoki životni standard, potrebno je ograničiti buduće proračunske troškove, povećati stope aktivnosti i zaposlenosti te poboljšati međunarodnu konkurentnost. Belgija se i dalje suočava s bitnim izazovima u svakom od navedenih područja. Iako je Belgija poduzela korake u pravom smjeru čiji će učinci biti vidljivi tijekom narednih godina, bit će potrebno ambicioznije djelovanje, tim više što i trgovački partneri provode sve veći broj reformi. |
| --- | --- |

(11)

Iako je Belgija nedavno uspjela zaustaviti rast udjela javnog duga, teret je javnog duga koji iznosi 101,5 % BDP-a visok, a postoje i znatne postojeće i buduće obveze koje proizlaze iz mirovinskih izdvajanja. Ako se te obveze namjerava podmiriti i istovremeno održati visoki životni standard, potrebno je ograničiti buduće proračunske troškove, povećati stope aktivnosti i zaposlenosti te poboljšati međunarodnu konkurentnost. Belgija se i dalje suočava s bitnim izazovima u svakom od navedenih područja. Iako je Belgija poduzela korake u pravom smjeru čiji će učinci biti vidljivi tijekom narednih godina, bit će potrebno ambicioznije djelovanje, tim više što i trgovački partneri provode sve veći broj reformi.

| (12) | Cjelokupna razina oporezivanja u Belgiji jedna je od najviših u Uniji, a porezno opterećenje uvelike je usmjereno ka radu, što uzrokuje jedan od najvećih poreznih klinova u Uniji. Brojne posebnosti poreznog sustava štetne su za okoliš, poput poreznog postupanja u pogledu službenih automobila. Poduzete su određene ciljane mjere za smanjenje troškova rada za posebne skupine i smanjenje jaza između bruto i neto plaća na dnu platne ljestvice. No nije došlo ni do kakvog znatnog prebacivanja poreznog opterećenja na osnove koje manje štete rastu. Pokrenuta su prva razmatranja o sveobuhvatnoj poreznoj reformi kojom bi se olakšalo postizanje održivosti javnih financija, podržali konkurentnost i rast zaposlenosti te očuvao okoliš. Takvom sveobuhvatnom poreznom reformom moralo bi se poreze prebaciti s rada, pojednostavniti porezni sustav, povećati učinkovitost PDV-a, proširiti porezne osnovice, smanjiti porezne rashode, zatvoriti praznine u zakonu i postupno ukinuti subvencije štetne za okoliš. |
| --- | --- |

(12)

Cjelokupna razina oporezivanja u Belgiji jedna je od najviših u Uniji, a porezno opterećenje uvelike je usmjereno ka radu, što uzrokuje jedan od najvećih poreznih klinova u Uniji. Brojne posebnosti poreznog sustava štetne su za okoliš, poput poreznog postupanja u pogledu službenih automobila. Poduzete su određene ciljane mjere za smanjenje troškova rada za posebne skupine i smanjenje jaza između bruto i neto plaća na dnu platne ljestvice. No nije došlo ni do kakvog znatnog prebacivanja poreznog opterećenja na osnove koje manje štete rastu. Pokrenuta su prva razmatranja o sveobuhvatnoj poreznoj reformi kojom bi se olakšalo postizanje održivosti javnih financija, podržali konkurentnost i rast zaposlenosti te očuvao okoliš. Takvom sveobuhvatnom poreznom reformom moralo bi se poreze prebaciti s rada, pojednostavniti porezni sustav, povećati učinkovitost PDV-a, proširiti porezne osnovice, smanjiti porezne rashode, zatvoriti praznine u zakonu i postupno ukinuti subvencije štetne za okoliš.

| (13) | Predviđa se da će Belgija biti suočena s bitnim učinkom starenja stanovništva te da će troškovi starenja porasti za više od 8 % BDP-a između 2010. i 2060., osobito u pogledu mirovina i dugoročne skrbi. Nedavno pokrenuta reforma socijalne skrbi za starije osobe imat će pozitivan učinak na njihovo zapošljavanje. Unatoč tomu, s obzirom na razmjere izazova, za postizanje fiskalne održivosti potrebni su dodatni napori. Pritom se mora uzeti u obzir potreba da programi socijalnog osiguranja za starije osobe i dalje budu primjereni. Potrebne su mjere za povezivanje dobi za umirovljenje s razvojem očekivanog životnog vijeka, kako bi se smanjio jaz između zakonski određene i stvarne dobi za umirovljenje i poboljšala isplativost javne potrošnje na usluge dugoročne skrbi. |
| --- | --- |

(13)

Predviđa se da će Belgija biti suočena s bitnim učinkom starenja stanovništva te da će troškovi starenja porasti za više od 8 % BDP-a između 2010. i 2060., osobito u pogledu mirovina i dugoročne skrbi. Nedavno pokrenuta reforma socijalne skrbi za starije osobe imat će pozitivan učinak na njihovo zapošljavanje. Unatoč tomu, s obzirom na razmjere izazova, za postizanje fiskalne održivosti potrebni su dodatni napori. Pritom se mora uzeti u obzir potreba da programi socijalnog osiguranja za starije osobe i dalje budu primjereni. Potrebne su mjere za povezivanje dobi za umirovljenje s razvojem očekivanog životnog vijeka, kako bi se smanjio jaz između zakonski određene i stvarne dobi za umirovljenje i poboljšala isplativost javne potrošnje na usluge dugoročne skrbi.

| (14) | Belgija se suočava s kroničnim nedostatkom iskorištenosti rada. Stope aktivnosti i zaposlenosti stagniraju ili su ispod prosjeka EU-a, dok je dugoročna nezaposlenost kao postotak ukupne nezaposlenosti i dalje visoka. U većini je slučajeva veliki porezni klin na rad, u kombinaciji sa sustavom naknada, uzrok brojnih zamki nezaposlenosti i neaktivnosti za većinu kategorija radnika. Iako su poduzete mjere za smanjenje zamki nezaposlenosti za osobe s niskim plaćama, ta se zamka za većinu drugih kategorija proširila, dok su zamke neaktivnosti i dalje sveprisutne. Uz još uvijek visoke troškove rada, politikama zapošljavanja obično se rizik svodi na najmanju mjeru i kažnjavaju se osobe izvan sustava poput mladih, niskokvalificiranih osoba i osoba migrantskog podrijetla koji, zajedno sa starijim radnicima, predstavljaju stopu sudjelovanja na tržištu rada koja je ispod prosjeka EU-a. Snažna zaštita osoba unutar sustava u slučaju kada promjena radnog mjesta podrazumijeva i gubitak prava (npr. otpremnina, prijevremeno umirovljenje, naknade za radni staž) destimulira profesionalnu mobilnost u pogledu radnih mjesta i područja rada. Takvo inertno stanje čini aktivne politike tržišta rada u Belgiji relativno neučinkovitima te dovodi do stanja u kojem u nekim područjima i sektorima postoji visoka nezaposlenost, a u drugima tržište rada s viškom radnih mjesta i nedostatak kvalificiranih radnika, koji ometa rast. Tijekom posljednje godine bitno je porasla nezaposlenost mladih, s velikim nejednakostima po regijama i skupinama. Rješavanje strukturnog problema neusklađenosti vještina morat će ići ruku pod ruku sa suzbijanjem gorućeg problema ranog prekida školovanja i mladih koji napuštaju obrazovanje bez kvalifikacija. Šestom državnom reformom nudi se mogućnost poboljšanja učinkovitosti i usmjeravanja politika zapošljavanja, pod uvjetom da se optimizira suradnja federalne i regionalne razine. |
| --- | --- |

(14)

Belgija se suočava s kroničnim nedostatkom iskorištenosti rada. Stope aktivnosti i zaposlenosti stagniraju ili su ispod prosjeka EU-a, dok je dugoročna nezaposlenost kao postotak ukupne nezaposlenosti i dalje visoka. U većini je slučajeva veliki porezni klin na rad, u kombinaciji sa sustavom naknada, uzrok brojnih zamki nezaposlenosti i neaktivnosti za većinu kategorija radnika. Iako su poduzete mjere za smanjenje zamki nezaposlenosti za osobe s niskim plaćama, ta se zamka za većinu drugih kategorija proširila, dok su zamke neaktivnosti i dalje sveprisutne. Uz još uvijek visoke troškove rada, politikama zapošljavanja obično se rizik svodi na najmanju mjeru i kažnjavaju se osobe izvan sustava poput mladih, niskokvalificiranih osoba i osoba migrantskog podrijetla koji, zajedno sa starijim radnicima, predstavljaju stopu sudjelovanja na tržištu rada koja je ispod prosjeka EU-a. Snažna zaštita osoba unutar sustava u slučaju kada promjena radnog mjesta podrazumijeva i gubitak prava (npr. otpremnina, prijevremeno umirovljenje, naknade za radni staž) destimulira profesionalnu mobilnost u pogledu radnih mjesta i područja rada. Takvo inertno stanje čini aktivne politike tržišta rada u Belgiji relativno neučinkovitima te dovodi do stanja u kojem u nekim područjima i sektorima postoji visoka nezaposlenost, a u drugima tržište rada s viškom radnih mjesta i nedostatak kvalificiranih radnika, koji ometa rast. Tijekom posljednje godine bitno je porasla nezaposlenost mladih, s velikim nejednakostima po regijama i skupinama. Rješavanje strukturnog problema neusklađenosti vještina morat će ići ruku pod ruku sa suzbijanjem gorućeg problema ranog prekida školovanja i mladih koji napuštaju obrazovanje bez kvalifikacija. Šestom državnom reformom nudi se mogućnost poboljšanja učinkovitosti i usmjeravanja politika zapošljavanja, pod uvjetom da se optimizira suradnja federalne i regionalne razine.

| (15) | U Belgiji se konkurentnost i dalje pogoršava, između ostalog u pogledu aspekata koji se ne odnose na troškove. Osobito se smanjuje sposobnost proizvodnje da se tržišno natječe na međunarodnoj razini, što se odražava u sve manjim maržama za proizvođače i ukidanju radnih mjesta. Belgija se tradicionalno oslanja na indeksiranje plaća za održavanje kupovne moći. Unatoč tomu prekoračenja u ukupnom rastu plaća ispravljena su kasno i u nedovoljnoj mjeri. Nadalje, zbog središnje norme za plaće nije moguće uvijek na odgovarajući način odraziti razvoj sektorske produktivnosti i uvjete lokalnog tržišta rada. Kao posljedica toga, plaće su porasle brže od produktivnosti, što je dovelo do gubitka radnih mjesta i konkurentnosti. U savjetovanju sa socijalnim partnerima te u skladu s nacionalnom praksom, Belgija bi trebala provesti reformu svojeg sustava za određivanje plaća kako bi omogućila veću sektorsku disperziju plaća te kako bi se plaće bolje uskladile s razvojem produktivnosti. Cijene u maloprodajnom sektoru i dalje su više od onih u susjednim zemljama, dok ograničenja u profesionalnim uslugama onemogućuju razvoj inovativnih poslovnih modela i otežavaju ulaganja. Tarife za distribuciju električne energije i dalje su među najvišima u Europi, a njihova planirana regionalizacija pridonosi osjećaju nesigurnosti u pogledu budućeg razvoja troškova distribucije za krajnje korisnike, s obzirom na to da trenutačna zamrznuta tarifa ne pokriva rastuće troškove distributera. Ako namjerava održati visoke plaće istovremeno stvarajući nova radna mjesta, Belgija mora proizvoditi i na svjetskim tržištima prodavati sofisticiraniju robu s višom dodanom vrijednošću nego što to trenutačno čini. U Belgiji nema dovoljno brzorastućih poduzeća u inovativnim sektorima. Podrška inovacijama dobro je razvijena i pokriva cjelokupni ciklus inovacija, no postala je složenom te je rascjepkana. Nedostatak dovoljno kvalificirane radne snage često ometa rast djelatnosti visoke vrijednosti. |
| --- | --- |

(15)

U Belgiji se konkurentnost i dalje pogoršava, između ostalog u pogledu aspekata koji se ne odnose na troškove. Osobito se smanjuje sposobnost proizvodnje da se tržišno natječe na međunarodnoj razini, što se odražava u sve manjim maržama za proizvođače i ukidanju radnih mjesta. Belgija se tradicionalno oslanja na indeksiranje plaća za održavanje kupovne moći. Unatoč tomu prekoračenja u ukupnom rastu plaća ispravljena su kasno i u nedovoljnoj mjeri. Nadalje, zbog središnje norme za plaće nije moguće uvijek na odgovarajući način odraziti razvoj sektorske produktivnosti i uvjete lokalnog tržišta rada. Kao posljedica toga, plaće su porasle brže od produktivnosti, što je dovelo do gubitka radnih mjesta i konkurentnosti. U savjetovanju sa socijalnim partnerima te u skladu s nacionalnom praksom, Belgija bi trebala provesti reformu svojeg sustava za određivanje plaća kako bi omogućila veću sektorsku disperziju plaća te kako bi se plaće bolje uskladile s razvojem produktivnosti. Cijene u maloprodajnom sektoru i dalje su više od onih u susjednim zemljama, dok ograničenja u profesionalnim uslugama onemogućuju razvoj inovativnih poslovnih modela i otežavaju ulaganja. Tarife za distribuciju električne energije i dalje su među najvišima u Europi, a njihova planirana regionalizacija pridonosi osjećaju nesigurnosti u pogledu budućeg razvoja troškova distribucije za krajnje korisnike, s obzirom na to da trenutačna zamrznuta tarifa ne pokriva rastuće troškove distributera. Ako namjerava održati visoke plaće istovremeno stvarajući nova radna mjesta, Belgija mora proizvoditi i na svjetskim tržištima prodavati sofisticiraniju robu s višom dodanom vrijednošću nego što to trenutačno čini. U Belgiji nema dovoljno brzorastućih poduzeća u inovativnim sektorima. Podrška inovacijama dobro je razvijena i pokriva cjelokupni ciklus inovacija, no postala je složenom te je rascjepkana. Nedostatak dovoljno kvalificirane radne snage često ometa rast djelatnosti visoke vrijednosti.

| (16) | Očekuje se da Belgija neće ostvariti svoj cilj smanjenja emisija stakleničkih plinova za 15 % do 2020. u sektorima izvan sustava trgovanja emisijama EU-a, barem ne bez oslanjanja na mehanizme fleksibilnosti. Iako neke inicijative postoje, čini se da ne idu u istom pravcu, dok je i dalje nejasan kombinirani učinak mjera na smanjenje emisija, osobito u sektoru prometa i građevinarstva. Smanjenje PDV-a na električnu energiju moglo bi dodatno ugroziti napore uložene u tom smislu. Pregovori o sporazumu o suradnji i podjeli tereta između federalne razine i regija nisu rezultirali jasnom raspodjelom napora. U usporedbi s većinom drugih zemalja preopterećenost cestovnog prometa predstavlja velik teret za belgijsko gospodarstvo. Zbog tolike ozbiljnosti problema potreban je sveobuhvatan politički odgovor kojim bi se uzela u obzir mogućnost naplate naknada za preopterećenost na cestama u različitim razdobljima, preispitalo povoljno porezno postupanje u pogledu privatne upotrebe službenih automobila i kartica za gorivo te povećala učinkovitost javnog prijevoza. |
| --- | --- |

(16)

Očekuje se da Belgija neće ostvariti svoj cilj smanjenja emisija stakleničkih plinova za 15 % do 2020. u sektorima izvan sustava trgovanja emisijama EU-a, barem ne bez oslanjanja na mehanizme fleksibilnosti. Iako neke inicijative postoje, čini se da ne idu u istom pravcu, dok je i dalje nejasan kombinirani učinak mjera na smanjenje emisija, osobito u sektoru prometa i građevinarstva. Smanjenje PDV-a na električnu energiju moglo bi dodatno ugroziti napore uložene u tom smislu. Pregovori o sporazumu o suradnji i podjeli tereta između federalne razine i regija nisu rezultirali jasnom raspodjelom napora. U usporedbi s većinom drugih zemalja preopterećenost cestovnog prometa predstavlja velik teret za belgijsko gospodarstvo. Zbog tolike ozbiljnosti problema potreban je sveobuhvatan politički odgovor kojim bi se uzela u obzir mogućnost naplate naknada za preopterećenost na cestama u različitim razdobljima, preispitalo povoljno porezno postupanje u pogledu privatne upotrebe službenih automobila i kartica za gorivo te povećala učinkovitost javnog prijevoza.

| (17) | Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu belgijske ekonomske politike. Ocijenila je nacionalni program reformi i program stabilnosti. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Belgiji, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 6. u nastavku. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu belgijske ekonomske politike. Ocijenila je nacionalni program reformi i program stabilnosti. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Belgiji, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 6. u nastavku.

| (18) | S obzirom na ovu ocjenu Vijeće je analiziralo program stabilnosti, a njegovo je mišljenje (6) navedeno u preporuci 1. u nastavku. |
| --- | --- |

(18)

S obzirom na ovu ocjenu Vijeće je analiziralo program stabilnosti, a njegovo je mišljenje (6) navedeno u preporuci 1. u nastavku.

| (19) | S obzirom na detaljno preispitivanje Komisije i ovu ocjenu Vijeće je analiziralo nacionalni program reformi i program stabilnosti. Njegove preporuke na temelju članka 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 2., 4. i 5. u nastavku. |
| --- | --- |

(19)

S obzirom na detaljno preispitivanje Komisije i ovu ocjenu Vijeće je analiziralo nacionalni program reformi i program stabilnosti. Njegove preporuke na temelju članka 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 2., 4. i 5. u nastavku.

| (20) | U kontekstu europskog semestra Komisija je provela i analizu gospodarske politike cjelokupnog europodručja. Na temelju toga Vijeće je izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (7). Budući da joj je državna valuta euro, Belgija bi također trebala osigurati cjelovitu i pravovremenu provedbu tih preporuka, |
| --- | --- |

(20)

U kontekstu europskog semestra Komisija je provela i analizu gospodarske politike cjelokupnog europodručja. Na temelju toga Vijeće je izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (7). Budući da joj je državna valuta euro, Belgija bi također trebala osigurati cjelovitu i pravovremenu provedbu tih preporuka,

OVIME PREPORUČUJE Belgiji da u razdoblju 2014. – 2015. poduzme mjere kojima je cilj:

| 1. | nakon smanjenja prekomjernog deficita, ojačati proračunske mjere za 2014. s obzirom na novi jaz od 0,5 % BDP-a na temelju proljetne prognoze službi Komisije za 2014., u kojoj se upućuje na rizik od znatnog odstupanja u pogledu preventivnog dijela zahtjevâ Pakta o stabilnosti i rastu. Bitno ojačati proračunsku strategiju u 2015. kako bi se osigurala potrebna prilagodba od 0,6 % BDP-a prema ostvarenju srednjoročnog cilja, čime bi se osigurala i usklađenost s pravilom o dugu. Zatim, do ostvarenja srednjoročnog cilja, nastaviti planiranu godišnju strukturnu prilagodbu prema ostvarenju srednjoročnog cilja u skladu sa zahtjevom godišnje strukturne prilagodbe od najmanje 0,5 % BDP-a ili više u dobrim gospodarskim uvjetima i prema potrebi kako bi se osigurala usklađenost s pravilom o dugu i kako bi se osigurao održivi trend smanjivanja visokog udjela duga opće države. Na svim razinama vlasti osigurati uravnoteženi doprinos ostvarenju fiskalnih pravila, uključujući pravilo o strukturnom proračunskom saldu, s pomoću obvezujućeg instrumenta s jasnom podjelom ciljeva u okviru srednjoročne perspektive planiranja. |
| --- | --- |

1.

nakon smanjenja prekomjernog deficita, ojačati proračunske mjere za 2014. s obzirom na novi jaz od 0,5 % BDP-a na temelju proljetne prognoze službi Komisije za 2014., u kojoj se upućuje na rizik od znatnog odstupanja u pogledu preventivnog dijela zahtjevâ Pakta o stabilnosti i rastu. Bitno ojačati proračunsku strategiju u 2015. kako bi se osigurala potrebna prilagodba od 0,6 % BDP-a prema ostvarenju srednjoročnog cilja, čime bi se osigurala i usklađenost s pravilom o dugu. Zatim, do ostvarenja srednjoročnog cilja, nastaviti planiranu godišnju strukturnu prilagodbu prema ostvarenju srednjoročnog cilja u skladu sa zahtjevom godišnje strukturne prilagodbe od najmanje 0,5 % BDP-a ili više u dobrim gospodarskim uvjetima i prema potrebi kako bi se osigurala usklađenost s pravilom o dugu i kako bi se osigurao održivi trend smanjivanja visokog udjela duga opće države. Na svim razinama vlasti osigurati uravnoteženi doprinos ostvarenju fiskalnih pravila, uključujući pravilo o strukturnom proračunskom saldu, s pomoću obvezujućeg instrumenta s jasnom podjelom ciljeva u okviru srednjoročne perspektive planiranja.

| 2. | poboljšati ravnotežu i pravednost cjelokupnog poreznog sustava i pripremiti sveobuhvatnu poreznu reformu kojom će se omogućiti prebacivanje poreza s rada na osnove koje imaju više potencijala za rast, pojednostavnjenjem poreznog sustava, zatvaranjem praznina u zakonu, povećanjem učinkovitosti PDV-a, proširenjem poreznih osnovica, smanjenjem poreznih rashoda i postupnim ukidanjem subvencija štetnih za okoliš. |
| --- | --- |

2.

poboljšati ravnotežu i pravednost cjelokupnog poreznog sustava i pripremiti sveobuhvatnu poreznu reformu kojom će se omogućiti prebacivanje poreza s rada na osnove koje imaju više potencijala za rast, pojednostavnjenjem poreznog sustava, zatvaranjem praznina u zakonu, povećanjem učinkovitosti PDV-a, proširenjem poreznih osnovica, smanjenjem poreznih rashoda i postupnim ukidanjem subvencija štetnih za okoliš.

| 3. | ograničiti rast buduće javne potrošnje povezane sa starenjem stanovništva, osobito u pogledu mirovina i dugoročne skrbi, ulaganjem većih napora u smanjenje jaza između stvarne i zakonski određene dobi za umirovljenje, poticanjem smanjenja mogućnosti prijevremenog napuštanja zaposlenja, promicanjem aktivnog starenja, usklađivanjem dobi za umirovljenje s promjenama očekivanog životnog vijeka te poboljšanjem isplativosti javne potrošnje na usluge dugoročne skrbi. |
| --- | --- |

3.

ograničiti rast buduće javne potrošnje povezane sa starenjem stanovništva, osobito u pogledu mirovina i dugoročne skrbi, ulaganjem većih napora u smanjenje jaza između stvarne i zakonski određene dobi za umirovljenje, poticanjem smanjenja mogućnosti prijevremenog napuštanja zaposlenja, promicanjem aktivnog starenja, usklađivanjem dobi za umirovljenje s promjenama očekivanog životnog vijeka te poboljšanjem isplativosti javne potrošnje na usluge dugoročne skrbi.

| 4. | povećati sudjelovanje na tržištu rada osobito smanjenjem financijskih nepoticajnih mjera za zapošljavanje, povećanjem pristupa tržištu rada za skupine u nepovoljnom položaju poput mladih i osoba migrantskog podrijetla, poboljšanjem profesionalne mobilnosti i rješavanjem nedostatka i neusklađenosti vještina kao i ranog prekida školovanja. U cijeloj zemlji ojačati partnerstva između javnih tijela, javnih službi za zapošljavanje i obrazovnih ustanova kako bi se mladima osigurala pravovremena podrška prilagođena njihovim potrebama. |
| --- | --- |

4.

povećati sudjelovanje na tržištu rada osobito smanjenjem financijskih nepoticajnih mjera za zapošljavanje, povećanjem pristupa tržištu rada za skupine u nepovoljnom položaju poput mladih i osoba migrantskog podrijetla, poboljšanjem profesionalne mobilnosti i rješavanjem nedostatka i neusklađenosti vještina kao i ranog prekida školovanja. U cijeloj zemlji ojačati partnerstva između javnih tijela, javnih službi za zapošljavanje i obrazovnih ustanova kako bi se mladima osigurala pravovremena podrška prilagođena njihovim potrebama.

| 5. | ponovno uspostaviti konkurentnost daljnjim provođenjem reforme sustava određivanja plaća, uključujući indeksiranje plaća, u suradnji sa socijalnim partnerima i u skladu s nacionalnim praksama, kako bi se osiguralo da razvoj plaća odražava razvoj produktivnosti na razini sektora i/ili poduzeća, kao i gospodarske okolnosti te prema potrebi osigurava učinkovite automatske ispravke; jačanjem tržišnog natjecanja u maloprodajnom sektoru, uklanjanjem prekomjernih ograničenja u sektoru usluga, među ostalim profesionalnih usluga i rješavanjem rizika od daljnjih povećanja troškova za distribuciju električne energije; promicanjem inovacije s pomoću racionaliziranih programa poticaja i smanjenih administrativnih prepreka; te daljnjim provođenjem koordiniranih politika obrazovanja i osposobljavanja kojima se rješava sveprisutna neusklađenost vještina i regionalne nejednakosti u ranom prekidu školovanja. |
| --- | --- |

5.

ponovno uspostaviti konkurentnost daljnjim provođenjem reforme sustava određivanja plaća, uključujući indeksiranje plaća, u suradnji sa socijalnim partnerima i u skladu s nacionalnim praksama, kako bi se osiguralo da razvoj plaća odražava razvoj produktivnosti na razini sektora i/ili poduzeća, kao i gospodarske okolnosti te prema potrebi osigurava učinkovite automatske ispravke; jačanjem tržišnog natjecanja u maloprodajnom sektoru, uklanjanjem prekomjernih ograničenja u sektoru usluga, među ostalim profesionalnih usluga i rješavanjem rizika od daljnjih povećanja troškova za distribuciju električne energije; promicanjem inovacije s pomoću racionaliziranih programa poticaja i smanjenih administrativnih prepreka; te daljnjim provođenjem koordiniranih politika obrazovanja i osposobljavanja kojima se rješava sveprisutna neusklađenost vještina i regionalne nejednakosti u ranom prekidu školovanja.

| 6. | osigurati ostvarenje ciljeva smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2020. u aktivnostima izvan sustava trgovanja emisijskim jedinicama, osobito u pogledu građevinarstva i prometa. Osigurati da je doprinos prometnog sektora u skladu s ciljem smanjenja preopterećenosti cestovnog prometa. Usuglasiti se oko jasne raspodjele napora i tereta među federalnim i regionalnim tijelima. |
| --- | --- |

6.

osigurati ostvarenje ciljeva smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2020. u aktivnostima izvan sustava trgovanja emisijskim jedinicama, osobito u pogledu građevinarstva i prometa. Osigurati da je doprinos prometnog sektora u skladu s ciljem smanjenja preopterećenosti cestovnog prometa. Usuglasiti se oko jasne raspodjele napora i tereta među federalnim i regionalnim tijelima.

Sastavljeno u Bruxellesu 8. srpnja 2014.

Za Vijeće

Predsjednik

P. C. PADOAN

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  Zadržana u 2014. Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

3

(4)  SL C 217, 30.7.2013., str. 5.

4

(5)  Uredba (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o zajedničkim odredbama za praćenje i procjenu nacrta proračunskih planova i osiguranju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju (SL L 140, 27.5.2013., str. 11.)

5

(6)  Na temelju članka 5. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

6

(7)  Vidjeti stranicu 141 ovog Službenog lista.

7

---

| 29.7.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 247/7 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 247/7

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 8. srpnja 2014.

o nacionalnom programu reformi Bugarske za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu konvergencije Bugarske za 2014.

2014/C 247/02

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta, Europa 2020., temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika, kojom se usredotočuje na glavna područja u kojima je potrebno djelovanje kako bi se potaknuo europski potencijal održivog rasta i konkurentnosti. |
| --- | --- |

(1)

Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta, Europa 2020., temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika, kojom se usredotočuje na glavna područja u kojima je potrebno djelovanje kako bi se potaknuo europski potencijal održivog rasta i konkurentnosti.

| (2) | Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

| (3) | Šefovi država i vlada država članica donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Odlučili su da je potrebno poduzeti mjere na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. i provedbi preporuka za pojedinu zemlju. |
| --- | --- |

(3)

Šefovi država i vlada država članica donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Odlučili su da je potrebno poduzeti mjere na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. i provedbi preporuka za pojedinu zemlju.

| (4) | Vijeće je 9. srpnja 2013. usvojilo preporuku (4) o nacionalnom programu reformi Bugarske za 2013. i dostavilo svoje mišljenje o ažuriranom programu konvergencije Bugarske za razdoblje od 2012. do 2016. |
| --- | --- |

(4)

Vijeće je 9. srpnja 2013. usvojilo preporuku (4) o nacionalnom programu reformi Bugarske za 2013. i dostavilo svoje mišljenje o ažuriranom programu konvergencije Bugarske za razdoblje od 2012. do 2016.

| (5) | Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2014. za koordinaciju ekonomske politike. Također, 13. studenoga 2013. Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu Bugarsku smatra državom članicom za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2014. za koordinaciju ekonomske politike. Također, 13. studenoga 2013. Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu Bugarsku smatra državom članicom za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

| (6) | Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave. |
| --- | --- |

(6)

Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave.

| (7) | Komisija je 5. ožujka 2014. objavila rezultate detaljnog preispitivanja za Bugarsku, u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U analizi Komisija zaključuje da u Bugarskoj i dalje postoje makroekonomske neravnoteže zbog kojih su potrebni praćenje i političko djelovanje. Političko djelovanje potrebno je posebno s obzirom na dugotrajnu prilagodbu tržišta rada, dok poboljšanje vanjske pozicije i razduživanje korporativnog sektora napreduju dobro. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 5. ožujka 2014. objavila rezultate detaljnog preispitivanja za Bugarsku, u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U analizi Komisija zaključuje da u Bugarskoj i dalje postoje makroekonomske neravnoteže zbog kojih su potrebni praćenje i političko djelovanje. Političko djelovanje potrebno je posebno s obzirom na dugotrajnu prilagodbu tržišta rada, dok poboljšanje vanjske pozicije i razduživanje korporativnog sektora napreduju dobro.

| (8) | Dana 17. travnja 2014. Bugarska je dostavila svoj nacionalni program reformi za 2014. i program konvergencije za 2014. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena. |
| --- | --- |

(8)

Dana 17. travnja 2014. Bugarska je dostavila svoj nacionalni program reformi za 2014. i program konvergencije za 2014. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

| (9) | Cilj je proračunske strategije iz programa konvergencije za 2014. postići srednjoročni cilj da do 2016. strukturni deficit iznosi – 1 % BDP-a. Srednjoročni cilj je stroži od onoga koji se zahtijeva u Paktu o stabilnosti i rastu. Bugarska je iskoristila mogućnosti privremenog odstupanja u odnosu na srednjoročni cilj za 0,6 % BDP-a u 2013. i 0,1 % BDP-a u 2014. koje je dopušteno za zajednički financirane projekte. Konvergencijskim programom predviđa se smanjenje (ponovno izračunanog) strukturnog salda za 0,3 % BDP-a u 2014. na – 1,3 % BDP-a i povećanje za 0,3 % BDP-a u 2015. na –1,0 % BDP-a, čime se osigurava povratak srednjoročnom cilju. Stopa rasta državnih rashoda ne bi premašila mjerodavnu referentnu vrijednost za srednjoročne rashode za razdoblje 2014. – 2015. Stoga su proračunski planovi u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Udio duga daleko je ispod 60 % BDP-a te se u skladu s programom konvergencije očekuje da će tek neznatno narasti na 20,6 % BDP-a do kraja razdoblja trajanja programa. Optimističan je makroekonomski scenarij za razdoblje 2014. – 2015. na kojem se temelje projekcije proračuna u programu konvergencije; očekuje se godišnji rast od 2,1 % u 2014. i 2,6 % u 2015. za razliku od rasta od 1,7 % u 2014. i 2,0 % u 2015. koji su službe Komisije predvidjele u proljetnoj prognozi 2014. Prema prognozi Komisije bugarsko odstupanje u odnosu na srednjoročni cilj u 2014. veće je od onoga koje se dopušta na temelju privremenog odstupanja dopuštenoga za zajednički financirane projekte, a povratak ostvarenju srednjoročnog cilja neće se ostvariti 2015. Na temelju svoje ocjene programa konvergencije za 2014. i prognoze Komisije, u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 1466/97, Vijeće smatra da postoji rizik od odstupanja u odnosu na srednjoročni cilj u razdoblju 2014. – 2015. |
| --- | --- |

(9)

Cilj je proračunske strategije iz programa konvergencije za 2014. postići srednjoročni cilj da do 2016. strukturni deficit iznosi – 1 % BDP-a. Srednjoročni cilj je stroži od onoga koji se zahtijeva u Paktu o stabilnosti i rastu. Bugarska je iskoristila mogućnosti privremenog odstupanja u odnosu na srednjoročni cilj za 0,6 % BDP-a u 2013. i 0,1 % BDP-a u 2014. koje je dopušteno za zajednički financirane projekte. Konvergencijskim programom predviđa se smanjenje (ponovno izračunanog) strukturnog salda za 0,3 % BDP-a u 2014. na – 1,3 % BDP-a i povećanje za 0,3 % BDP-a u 2015. na –1,0 % BDP-a, čime se osigurava povratak srednjoročnom cilju. Stopa rasta državnih rashoda ne bi premašila mjerodavnu referentnu vrijednost za srednjoročne rashode za razdoblje 2014. – 2015. Stoga su proračunski planovi u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Udio duga daleko je ispod 60 % BDP-a te se u skladu s programom konvergencije očekuje da će tek neznatno narasti na 20,6 % BDP-a do kraja razdoblja trajanja programa. Optimističan je makroekonomski scenarij za razdoblje 2014. – 2015. na kojem se temelje projekcije proračuna u programu konvergencije; očekuje se godišnji rast od 2,1 % u 2014. i 2,6 % u 2015. za razliku od rasta od 1,7 % u 2014. i 2,0 % u 2015. koji su službe Komisije predvidjele u proljetnoj prognozi 2014. Prema prognozi Komisije bugarsko odstupanje u odnosu na srednjoročni cilj u 2014. veće je od onoga koje se dopušta na temelju privremenog odstupanja dopuštenoga za zajednički financirane projekte, a povratak ostvarenju srednjoročnog cilja neće se ostvariti 2015. Na temelju svoje ocjene programa konvergencije za 2014. i prognoze Komisije, u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 1466/97, Vijeće smatra da postoji rizik od odstupanja u odnosu na srednjoročni cilj u razdoblju 2014. – 2015.

| (10) | Glavni izazovi u Bugarskoj i dalje su izvršenje poreznih obveza i kvaliteta porezne uprave. Dostupne procjene upućuju na veliku raširenost sive ekonomije, što potvrđuju podaci o neprijavljenom radu u Bugarskoj. Administrativni troškovi naplate prihoda i troškovi usklađivanja plaćanja poreza prilično su visoki. Unatoč određenim mjerama poduzetim u tom smjeru, Bugarska i dalje nema sveobuhvatnu strategiju izvršenja poreznih obveza kojom bi se obuhvatili rad svih tijela za naplatu poreza, prethodna analiza najvećih rizika za naplatu poreza i ocjena postojećih mjera, uključujući mjere pojednostavljivanja i poboljšani nadzor. |
| --- | --- |

(10)

Glavni izazovi u Bugarskoj i dalje su izvršenje poreznih obveza i kvaliteta porezne uprave. Dostupne procjene upućuju na veliku raširenost sive ekonomije, što potvrđuju podaci o neprijavljenom radu u Bugarskoj. Administrativni troškovi naplate prihoda i troškovi usklađivanja plaćanja poreza prilično su visoki. Unatoč određenim mjerama poduzetim u tom smjeru, Bugarska i dalje nema sveobuhvatnu strategiju izvršenja poreznih obveza kojom bi se obuhvatili rad svih tijela za naplatu poreza, prethodna analiza najvećih rizika za naplatu poreza i ocjena postojećih mjera, uključujući mjere pojednostavljivanja i poboljšani nadzor.

| (11) | Bugarska se 2013. odmaknula od prethodnih obveza u području mirovinske reforme. Mogućnosti za rano umirovljenje nisu smanjene kako je predviđeno. Planirano godišnje povećanje zakonske dobi za umirovljenje je odgođeno. Nije ostvaren napredak u pogledu usklađivanja dobi za umirovljenje muškaraca i žena te nisu poduzeti koraci kako bi se postrožili kriteriji prihvatljivosti i nadzor, čime bi se ograničila zloupotreba dodjeljivanja invalidskih mirovina. Bugarska ima jednu od najbržih stopa starenja stanovništva u Uniji kojom se negativno utječe na tržište rada, potencijal rasta gospodarstva i financiranje mirovinskog sustava. Stoga Bugarska mora nastaviti s reformom mirovinskog sustava. Bugarska je suočena i s važnim izazovima u području racionalizacije i upravljanja bolničkim sektorom, uključujući nedostatak transparentnosti u financiranju bolnica te nedovoljno razvijene usluge ambulantne skrbi. Štoviše, zbog visoke razine formalnih i neformalnih plaćanja koje izravno snose pacijenti određenim segmentima stanovništva nije omogućen pristup zdravstvenoj skrbi. Pokazatelji zdravstvenog statusa slabi su u usporedbi s drugim državama članicama, što upućuje na moguću potrebu za strukturno većim javnim rashodima za zdravstvo u budućnosti. |
| --- | --- |

(11)

Bugarska se 2013. odmaknula od prethodnih obveza u području mirovinske reforme. Mogućnosti za rano umirovljenje nisu smanjene kako je predviđeno. Planirano godišnje povećanje zakonske dobi za umirovljenje je odgođeno. Nije ostvaren napredak u pogledu usklađivanja dobi za umirovljenje muškaraca i žena te nisu poduzeti koraci kako bi se postrožili kriteriji prihvatljivosti i nadzor, čime bi se ograničila zloupotreba dodjeljivanja invalidskih mirovina. Bugarska ima jednu od najbržih stopa starenja stanovništva u Uniji kojom se negativno utječe na tržište rada, potencijal rasta gospodarstva i financiranje mirovinskog sustava. Stoga Bugarska mora nastaviti s reformom mirovinskog sustava. Bugarska je suočena i s važnim izazovima u području racionalizacije i upravljanja bolničkim sektorom, uključujući nedostatak transparentnosti u financiranju bolnica te nedovoljno razvijene usluge ambulantne skrbi. Štoviše, zbog visoke razine formalnih i neformalnih plaćanja koje izravno snose pacijenti određenim segmentima stanovništva nije omogućen pristup zdravstvenoj skrbi. Pokazatelji zdravstvenog statusa slabi su u usporedbi s drugim državama članicama, što upućuje na moguću potrebu za strukturno većim javnim rashodima za zdravstvo u budućnosti.

| (12) | Rezultati na tržištu rada slabi su u zadnjih nekoliko godina, čime se ograničava mogućnost prilagodbe gospodarstva i otežava njegov potencijal rasta. Nezaposlenost se 2013. stabilizirala, no broj nezaposlenih mladih i dugotrajno nezaposlenih osoba nastavlja rasti. Bugarska ima jedan od najvećih udjela mladih koji su nezaposleni i koji nisu uključeni u programe obrazovanja ili osposobljavanja, što predstavlja premalo iskorištavanje i nedovoljno razvijanje ljudskih resursa. Postignut je vrlo ograničen napredak u jačanju kapaciteta agencije za zapošljavanje. Potrebno je i raširiti područje aktivnih politika tržišta rada i njihovu učinkovitost. U Bugarskoj nedostaju učinkovite mjere usmjerene na neregistrirane mlade, uključujući Rome, koje su u skladu s ciljevima Jamstva za mlade. Znatan udio nezaposlenih nije obuhvaćen standardnim zaštitnim mrežama (naknade za nezaposlenost i socijalna pomoć) već ovise o obiteljskoj solidarnosti ili neformalnom radu. Bugarska bilježi jedan od najvećih rizika od siromaštva i socijalne isključenosti u Uniji. Minimalni pragovi za plaćanje doprinosa za socijalno osiguranje mogli bi otežati niskokvalificiranim osobama da u potpunosti sudjeluju u formalnom gospodarstvu. Provedene su određene analize radi procjene mogućeg utjecaja, potrebno ih je ocijeniti i na temelju njih nastaviti s primjerenim djelovanjem u okviru politika. U Bugarskoj nema jasnih smjernica za transparentno utvrđivanje minimalne plaće. Iznos zajamčene minimalne plaće znatno se povećao od 2011., što bi moglo imati negativan utjecaj na zapošljavanje i stoga je potrebno praćenje. |
| --- | --- |

(12)

Rezultati na tržištu rada slabi su u zadnjih nekoliko godina, čime se ograničava mogućnost prilagodbe gospodarstva i otežava njegov potencijal rasta. Nezaposlenost se 2013. stabilizirala, no broj nezaposlenih mladih i dugotrajno nezaposlenih osoba nastavlja rasti. Bugarska ima jedan od najvećih udjela mladih koji su nezaposleni i koji nisu uključeni u programe obrazovanja ili osposobljavanja, što predstavlja premalo iskorištavanje i nedovoljno razvijanje ljudskih resursa. Postignut je vrlo ograničen napredak u jačanju kapaciteta agencije za zapošljavanje. Potrebno je i raširiti područje aktivnih politika tržišta rada i njihovu učinkovitost. U Bugarskoj nedostaju učinkovite mjere usmjerene na neregistrirane mlade, uključujući Rome, koje su u skladu s ciljevima Jamstva za mlade. Znatan udio nezaposlenih nije obuhvaćen standardnim zaštitnim mrežama (naknade za nezaposlenost i socijalna pomoć) već ovise o obiteljskoj solidarnosti ili neformalnom radu. Bugarska bilježi jedan od najvećih rizika od siromaštva i socijalne isključenosti u Uniji. Minimalni pragovi za plaćanje doprinosa za socijalno osiguranje mogli bi otežati niskokvalificiranim osobama da u potpunosti sudjeluju u formalnom gospodarstvu. Provedene su određene analize radi procjene mogućeg utjecaja, potrebno ih je ocijeniti i na temelju njih nastaviti s primjerenim djelovanjem u okviru politika. U Bugarskoj nema jasnih smjernica za transparentno utvrđivanje minimalne plaće. Iznos zajamčene minimalne plaće znatno se povećao od 2011., što bi moglo imati negativan utjecaj na zapošljavanje i stoga je potrebno praćenje.

| (13) | Bugarska još nije donijela zakon o školskom obrazovanju kojim bi se predvidio okvir za provedbu potrebnih sveobuhvatnih reformi školskog sustava, uključujući modernizaciju kurikuluma i poboljšane izobrazbe za učitelje. Treba poboljšati strukovno obrazovanje i osposobljavanje u Bugarskoj te ga bolje uključiti u opće obrazovne strukture kako bi se omogućile fleksibilne mogućnosti, smanjio broj učenika koji rano napuštaju školovanje te poboljšao pristup cjeloživotnom učenju. Zbog toga je visoko obrazovanje suočeno sa stalnim izazovima kako bolje ispuniti zahtjeve tržišta rada. Niskim standardima certificiranja kvalitete pridonosi se slaboj uspješnosti. Trenutačno se razmatra nova strategija za visoko obrazovanje kojom bi se izravnim sudjelovanjem zainteresiranih dionika poput poduzeća i studenata restrukturiralo upravljanje sveučilištima, konsolidiralo sveučilišta te uspostavio pristup temeljen na uspješnosti kako bi se obrazovni rezultati bolje uskladili sa zahtjevima tržišta rada. Pristup obrazovanju djece koja žive u nepovoljnim uvjetima, osobito romske djece, i dalje je izazov. Obavezan dvogodišnji predškolski program glavna je mjera u pravom smjeru i trebala bi se strogo provoditi zajedno s mjerama kojima se sprečava prekidanje školovanja. Potrebno je ojačati postojeće inicijative kako bi se poboljšala izobrazba učitelja i de facto smanjila segregacija u školama. Pravila u vezi s dječjim doplatkom sa sudjelovanjem u obrazovanju su na snazi, ali mjere možda još nisu pružile očekivane rezultate. |
| --- | --- |

(13)

Bugarska još nije donijela zakon o školskom obrazovanju kojim bi se predvidio okvir za provedbu potrebnih sveobuhvatnih reformi školskog sustava, uključujući modernizaciju kurikuluma i poboljšane izobrazbe za učitelje. Treba poboljšati strukovno obrazovanje i osposobljavanje u Bugarskoj te ga bolje uključiti u opće obrazovne strukture kako bi se omogućile fleksibilne mogućnosti, smanjio broj učenika koji rano napuštaju školovanje te poboljšao pristup cjeloživotnom učenju. Zbog toga je visoko obrazovanje suočeno sa stalnim izazovima kako bolje ispuniti zahtjeve tržišta rada. Niskim standardima certificiranja kvalitete pridonosi se slaboj uspješnosti. Trenutačno se razmatra nova strategija za visoko obrazovanje kojom bi se izravnim sudjelovanjem zainteresiranih dionika poput poduzeća i studenata restrukturiralo upravljanje sveučilištima, konsolidiralo sveučilišta te uspostavio pristup temeljen na uspješnosti kako bi se obrazovni rezultati bolje uskladili sa zahtjevima tržišta rada. Pristup obrazovanju djece koja žive u nepovoljnim uvjetima, osobito romske djece, i dalje je izazov. Obavezan dvogodišnji predškolski program glavna je mjera u pravom smjeru i trebala bi se strogo provoditi zajedno s mjerama kojima se sprečava prekidanje školovanja. Potrebno je ojačati postojeće inicijative kako bi se poboljšala izobrazba učitelja i de facto smanjila segregacija u školama. Pravila u vezi s dječjim doplatkom sa sudjelovanjem u obrazovanju su na snazi, ali mjere možda još nisu pružile očekivane rezultate.

| (14) | Veći napori za modernizaciju javne uprave imali su ograničen utjecaj zbog fragmentiranog pristupa i nedovoljne predanosti detaljnim reformama. Bugarskoj je potrebna usklađena strategija reforme javne uprave kako bi se pojačao profesionalizam i neovisnost javne uprave i njezinih regulatornih agencija, uključujući sustav imenovanja na temelju postignuća i razvoja karijere javnih službenika te učinkovite strukture kojima bi se rješavao rizik od korupcije. Potrebni su trajni napori kako bi se poboljšalo opće poslovno okruženje. Izazov su postupci dobivanja dozvola i registracije poduzeća. Rješavanje stečaja u prosjeku traje više od tri godine, a stopa povrata je niska. Donesena su nova pravila o zakašnjelim plaćanjima 2013. i potrebna je njihova provedba. Došlo je do zastoja u razvoju e-uprave, osnivanju jedinstvene kontaktne točke i nedovoljnog usklađivanja radi interoperabilnosti sustava, čime se ograničavaju napori za povećanje transparentnosti i smanjenje administrativnih opterećenja. U području javne nabave nedostaje jednostavan i kodificiran pravni okvir, a posljedica toga je složeno pravno i regulatorno okruženje u kojem postoji nesigurnost za gospodarske subjekte. Neovisnost pravosuđa i dalje predstavlja veliki problem za poslovno okruženje u Bugarskoj. Bugarska je poduzela određene korake za rješavanje korupcije, no cjelokupan je napredak ograničen te i dalje nestabilan zbog čega su potrebne dosljednije provjere i odvraćajuće sankcije za sukobe interesa. Potrebno je i osigurati bolje međusobno usklađivanje institucija za borbu protiv korupcije i zaštititi ih od političkog utjecaja. |
| --- | --- |

(14)

Veći napori za modernizaciju javne uprave imali su ograničen utjecaj zbog fragmentiranog pristupa i nedovoljne predanosti detaljnim reformama. Bugarskoj je potrebna usklađena strategija reforme javne uprave kako bi se pojačao profesionalizam i neovisnost javne uprave i njezinih regulatornih agencija, uključujući sustav imenovanja na temelju postignuća i razvoja karijere javnih službenika te učinkovite strukture kojima bi se rješavao rizik od korupcije. Potrebni su trajni napori kako bi se poboljšalo opće poslovno okruženje. Izazov su postupci dobivanja dozvola i registracije poduzeća. Rješavanje stečaja u prosjeku traje više od tri godine, a stopa povrata je niska. Donesena su nova pravila o zakašnjelim plaćanjima 2013. i potrebna je njihova provedba. Došlo je do zastoja u razvoju e-uprave, osnivanju jedinstvene kontaktne točke i nedovoljnog usklađivanja radi interoperabilnosti sustava, čime se ograničavaju napori za povećanje transparentnosti i smanjenje administrativnih opterećenja. U području javne nabave nedostaje jednostavan i kodificiran pravni okvir, a posljedica toga je složeno pravno i regulatorno okruženje u kojem postoji nesigurnost za gospodarske subjekte. Neovisnost pravosuđa i dalje predstavlja veliki problem za poslovno okruženje u Bugarskoj. Bugarska je poduzela određene korake za rješavanje korupcije, no cjelokupan je napredak ograničen te i dalje nestabilan zbog čega su potrebne dosljednije provjere i odvraćajuće sankcije za sukobe interesa. Potrebno je i osigurati bolje međusobno usklađivanje institucija za borbu protiv korupcije i zaštititi ih od političkog utjecaja.

| (15) | Tržišno natjecanje u sektoru električne energije i plina i dalje je slabo. Područje kojem treba posvetiti posebnu pozornost kako bi se poboljšalo funkcioniranje energetskih tržišta je nedostatak burzi plina i električne energije te transparentnog veleprodajnog tržišta. Slobodnim tržištem u području električne energije dominira jedan pružatelj usluga, a zbog ograničene veličine tog tržišta tržišnim natjecanjem ne može se osigurati troškovna isplativost. Neovisnost i učinkovitost nacionalnog regulatora i dalje su ograničeni. Ovisnost o uvozu od ograničenog broja pružatelja usluga i premali razvoj infrastrukture predstavljaju rizik od poteškoća s opskrbom. Sveobuhvatan paket mjera za poboljšanje energetske učinkovitosti predložen je za financiranje EU-a u novom programskom razdoblju 2014. – 2020. |
| --- | --- |

(15)

Tržišno natjecanje u sektoru električne energije i plina i dalje je slabo. Područje kojem treba posvetiti posebnu pozornost kako bi se poboljšalo funkcioniranje energetskih tržišta je nedostatak burzi plina i električne energije te transparentnog veleprodajnog tržišta. Slobodnim tržištem u području električne energije dominira jedan pružatelj usluga, a zbog ograničene veličine tog tržišta tržišnim natjecanjem ne može se osigurati troškovna isplativost. Neovisnost i učinkovitost nacionalnog regulatora i dalje su ograničeni. Ovisnost o uvozu od ograničenog broja pružatelja usluga i premali razvoj infrastrukture predstavljaju rizik od poteškoća s opskrbom. Sveobuhvatan paket mjera za poboljšanje energetske učinkovitosti predložen je za financiranje EU-a u novom programskom razdoblju 2014. – 2020.

| (16) | Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu bugarske ekonomske politike. Donijela je procjenu nacionalnog programa reforme i programa konvergencije. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Bugarskoj, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Europskom unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 6. u nastavku. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu bugarske ekonomske politike. Donijela je procjenu nacionalnog programa reforme i programa konvergencije. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Bugarskoj, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Europskom unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 6. u nastavku.

| (17) | S obzirom na ovu procjenu, Vijeće je proučilo program konvergencije, a njegovo mišljenje (5) naznačeno je u dolje navedenoj preporuci (1), |
| --- | --- |

(17)

S obzirom na ovu procjenu, Vijeće je proučilo program konvergencije, a njegovo mišljenje (5) naznačeno je u dolje navedenoj preporuci (1),

| (18) | Vijeće je u okviru Komisijina detaljnog preispitivanja i tog ocjenjivanja preispitalo nacionalni program reformi i program konvergencije. Preporuke Vijeća u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 3., 4. i 5. dalje u nastavku, |
| --- | --- |

(18)

Vijeće je u okviru Komisijina detaljnog preispitivanja i tog ocjenjivanja preispitalo nacionalni program reformi i program konvergencije. Preporuke Vijeća u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 3., 4. i 5. dalje u nastavku,

OVIME PREPORUČUJE Bugarskoj da u razdoblju 2014. – 2015. poduzme mjere kako bi:

| 1. | Pooštrila proračunske mjere za 2014. u svjetlu rastuće razlike u odnosu na preventivni ogranak zahtjeva Pakta o stabilnosti i rastu. U 2015. ojačala proračunsku strategiju kako bi omogućila postizanje srednjoročnog cilja i nakon toga ga zadržala. Osigurala da novo fiskalno vijeće ispuni svoj mandat. Provela opsežnu poreznu strategiju kako bi poboljšala naplatu poreza, suzbijala sivu ekonomiju i smanjila troškove usklađivanja. |
| --- | --- |

1.

Pooštrila proračunske mjere za 2014. u svjetlu rastuće razlike u odnosu na preventivni ogranak zahtjeva Pakta o stabilnosti i rastu. U 2015. ojačala proračunsku strategiju kako bi omogućila postizanje srednjoročnog cilja i nakon toga ga zadržala. Osigurala da novo fiskalno vijeće ispuni svoj mandat. Provela opsežnu poreznu strategiju kako bi poboljšala naplatu poreza, suzbijala sivu ekonomiju i smanjila troškove usklađivanja.

| 2. | Donijela dugoročnu strategiju za mirovinski sustav nastavljajući planirano godišnje povećanje zakonske dobi za umirovljenje i uspostavljajući mehanizam za dugoročno povezivanje zakonske dobi za umirovljenje i životnog vijeka postupnim ukidanjem mogućnosti za prijevremeno umirovljenje i izjednačavanjem zakonske dobi za umirovljenje muškaraca i žena. Pooštrila kriterije prihvatljivosti i postupke dodjeljivanja invalidskih mirovina, na primjer vodeći više računa o preostaloj radnoj sposobnosti podnositelja zahtjeva. Osigurala troškovno učinkovito pružanje zdravstvene skrbi uz bolje određivanje cijena usluga zdravstvene skrbi tako da financijska sredstva za bolnice veže na njihove rezultate, optimiziranjem mreže bolnica i razvijanjem izvanbolničke skrbi. |
| --- | --- |

2.

Donijela dugoročnu strategiju za mirovinski sustav nastavljajući planirano godišnje povećanje zakonske dobi za umirovljenje i uspostavljajući mehanizam za dugoročno povezivanje zakonske dobi za umirovljenje i životnog vijeka postupnim ukidanjem mogućnosti za prijevremeno umirovljenje i izjednačavanjem zakonske dobi za umirovljenje muškaraca i žena. Pooštrila kriterije prihvatljivosti i postupke dodjeljivanja invalidskih mirovina, na primjer vodeći više računa o preostaloj radnoj sposobnosti podnositelja zahtjeva. Osigurala troškovno učinkovito pružanje zdravstvene skrbi uz bolje određivanje cijena usluga zdravstvene skrbi tako da financijska sredstva za bolnice veže na njihove rezultate, optimiziranjem mreže bolnica i razvijanjem izvanbolničke skrbi.

| 3. | Povećala učinkovitost agencije za zapošljavanje izradom sustava za praćenje učinkovitosti i većim usmjeravanjem na najranjivije, poput niskokvalificiranih osoba, starijih radnika, dugotrajno nezaposlenih i Roma. Raširila područje i učinkovitost aktivnih politika tržišta rada kojima bi se uzeli u obzir profili tražitelja zaposlenja i doprlo do neregistriranih mladih koji su nezaposleni i koji nisu uključeni u programe obrazovanja ili osposobljavanja u skladu s ciljevima Jamstva za mlade. Poboljšala učinkovitost područja naknada za nezaposlenost i socijalne pomoći te njihove povezanosti s mjerama aktivacije. Nastavila s opsežnim preispitivanjem minimalnih pragova za plaćanje doprinosa za socijalno osiguranje kako bi osigurala da sustav ne omogući izlučivanje niskokvalificiranih s tržišta rada. Uz savjetovanje sa socijalnim partnerima utvrdila transparentne smjernice za prilagodbu zajamčene minimalne plaće uzimajući u obzir utjecaj na zapošljavanje i konkurentnost. U cilju smanjenja siromaštva nastavila poboljšavati pristup socijalnim uslugama i transferima te njihovu učinkovitost za djecu i odrasle. |
| --- | --- |

3.

Povećala učinkovitost agencije za zapošljavanje izradom sustava za praćenje učinkovitosti i većim usmjeravanjem na najranjivije, poput niskokvalificiranih osoba, starijih radnika, dugotrajno nezaposlenih i Roma. Raširila područje i učinkovitost aktivnih politika tržišta rada kojima bi se uzeli u obzir profili tražitelja zaposlenja i doprlo do neregistriranih mladih koji su nezaposleni i koji nisu uključeni u programe obrazovanja ili osposobljavanja u skladu s ciljevima Jamstva za mlade. Poboljšala učinkovitost područja naknada za nezaposlenost i socijalne pomoći te njihove povezanosti s mjerama aktivacije. Nastavila s opsežnim preispitivanjem minimalnih pragova za plaćanje doprinosa za socijalno osiguranje kako bi osigurala da sustav ne omogući izlučivanje niskokvalificiranih s tržišta rada. Uz savjetovanje sa socijalnim partnerima utvrdila transparentne smjernice za prilagodbu zajamčene minimalne plaće uzimajući u obzir utjecaj na zapošljavanje i konkurentnost. U cilju smanjenja siromaštva nastavila poboljšavati pristup socijalnim uslugama i transferima te njihovu učinkovitost za djecu i odrasle.

| 4. | Donijela zakon o školskom obrazovanju i nastavila s reformom strukovnog i visokog obrazovanja kako bi se povećala razina i mjerodavnost stečenih vještina na svim razinama, istovremeno potičući partnerstva između obrazovnih ustanova i poduzeća radi boljeg ispunjavanja zahtjeva tržišta rada. Povećala kvalitetu ustanova za strukovno obrazovanje i osposobljavanje te poboljšala pristup cjeloživotnom učenju. Pojačala napore da se djeci koja žive u nepovoljnim uvjetima, osobito Romima, poboljša pristup kvalitetnom inkluzivnom predškolskom i školskom obrazovanju te strogo provela pravila o povezivanju doplatka za djecu s pohađanjem redovitog školovanja. |
| --- | --- |

4.

Donijela zakon o školskom obrazovanju i nastavila s reformom strukovnog i visokog obrazovanja kako bi se povećala razina i mjerodavnost stečenih vještina na svim razinama, istovremeno potičući partnerstva između obrazovnih ustanova i poduzeća radi boljeg ispunjavanja zahtjeva tržišta rada. Povećala kvalitetu ustanova za strukovno obrazovanje i osposobljavanje te poboljšala pristup cjeloživotnom učenju. Pojačala napore da se djeci koja žive u nepovoljnim uvjetima, osobito Romima, poboljša pristup kvalitetnom inkluzivnom predškolskom i školskom obrazovanju te strogo provela pravila o povezivanju doplatka za djecu s pohađanjem redovitog školovanja.

| 5. | Nastavila poboljšavati poslovno okruženje, osobito za mala i srednja poduzeća, smanjivanjem birokracije, promicanjem e-uprave, pojednostavnjivanjem stečajnih postupaka i provedbom zakonodavstva u području zakašnjelih plaćanja. Poboljšala sustav javne nabave povećanjem administrativnih kapaciteta, jačanjem ex-ante provjera koje provodi agencija za javnu nabavu i poduzimanjem konkretnih koraka za provedbu e-nabave. Poboljšala kvalitetu i neovisnost pravosuđa i pojačala borbu protiv korupcije. |
| --- | --- |

5.

Nastavila poboljšavati poslovno okruženje, osobito za mala i srednja poduzeća, smanjivanjem birokracije, promicanjem e-uprave, pojednostavnjivanjem stečajnih postupaka i provedbom zakonodavstva u području zakašnjelih plaćanja. Poboljšala sustav javne nabave povećanjem administrativnih kapaciteta, jačanjem ex-ante provjera koje provodi agencija za javnu nabavu i poduzimanjem konkretnih koraka za provedbu e-nabave. Poboljšala kvalitetu i neovisnost pravosuđa i pojačala borbu protiv korupcije.

| 6. | Pojačala reformu energetskog sektora kako bi povećala tržišno natjecanje, učinkovitost i transparentnost tržišta te energetsku učinkovitost, osobito ukidanjem prepreka na tržištu, smanjenjem važnosti reguliranog segmenta, pojačanjem napora da se uspostavi transparentno veleprodajno tržište električne energije i plina, postupnim ukidanjem kvota te jačanjem neovisnosti i administrativnih kapaciteta energetskih regulatora. Ubrzala projekte interkonektora sa susjednim državama članicama i zemljama kandidatkinjama, osobito za plin, te povećala sposobnost rješavanja poremećaja. |
| --- | --- |

6.

Pojačala reformu energetskog sektora kako bi povećala tržišno natjecanje, učinkovitost i transparentnost tržišta te energetsku učinkovitost, osobito ukidanjem prepreka na tržištu, smanjenjem važnosti reguliranog segmenta, pojačanjem napora da se uspostavi transparentno veleprodajno tržište električne energije i plina, postupnim ukidanjem kvota te jačanjem neovisnosti i administrativnih kapaciteta energetskih regulatora. Ubrzala projekte interkonektora sa susjednim državama članicama i zemljama kandidatkinjama, osobito za plin, te povećala sposobnost rješavanja poremećaja.

Sastavljeno u Bruxellesu 8. srpnja 2014.

Za Vijeće

Predsjednik

P. C. PADOAN

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  Zadržana za 2014. Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za godinu 2014. (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

3

(4)  SL C 217, 30.7.2013., str. 10.

4

(5)  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

5

---

| 29.7.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 247/12 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 247/12

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 8. srpnja 2014.

o Nacionalnom programu reformi Češke Republike za 2014. i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Češke Republike za 2014.

2014/C 247/03

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Europsko vijeće se 26. ožujka 2010. složilo s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za radna mjesta i rast zvane Europa 2020. koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika te je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno poduzimanje mjera radi jačanja potencijala Europe u području održivog razvoja i konkurentnosti. |
| --- | --- |

(1)

Europsko vijeće se 26. ožujka 2010. složilo s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za radna mjesta i rast zvane Europa 2020. koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika te je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno poduzimanje mjera radi jačanja potencijala Europe u području održivog razvoja i konkurentnosti.

| (2) | Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama politika zapošljavanja država članica (2), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da u svojim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja u obzir uzmu integrirane smjernice. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama politika zapošljavanja država članica (2), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da u svojim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja u obzir uzmu integrirane smjernice.

| (3) | Čelnici država ili vlada država članica donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Donijeli su odluku o poduzimanju mjera na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. te provedbi preporuka za pojedinu zemlju. |
| --- | --- |

(3)

Čelnici država ili vlada država članica donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Donijeli su odluku o poduzimanju mjera na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. te provedbi preporuka za pojedinu zemlju.

| (4) | Vijeće je 9. srpnja 2013. usvojilo Preporuku (3) o Nacionalnom programu reformi Češke Republike za 2013. i dostavilo svoje mišljenje o ažuriranom Programu konvergencije Češke Republike za razdoblje 2012. – 2016. |
| --- | --- |

(4)

Vijeće je 9. srpnja 2013. usvojilo Preporuku (3) o Nacionalnom programu reformi Češke Republike za 2013. i dostavilo svoje mišljenje o ažuriranom Programu konvergencije Češke Republike za razdoblje 2012. – 2016.

| (5) | Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2014. za koordinaciju ekonomske politike. Dana 13. studenoga 2013. Komisija je također na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (4) donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem Češka Republika nije prepoznata kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2014. za koordinaciju ekonomske politike. Dana 13. studenoga 2013. Komisija je također na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (4) donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem Češka Republika nije prepoznata kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

| (6) | Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjerâ za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave. |
| --- | --- |

(6)

Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjerâ za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave.

| (7) | Češka Republika je 16. travnja 2014. podnijela svoj Nacionalni program reformi za 2014., a 28. travnja 2014. i Program konvergencije za 2014. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena. |
| --- | --- |

(7)

Češka Republika je 16. travnja 2014. podnijela svoj Nacionalni program reformi za 2014., a 28. travnja 2014. i Program konvergencije za 2014. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

| (8) | Cilj je proračunske strategije, iznesen u Programu konvergencije za 2014., zadržati deficit opće države ispod 3 % BDP-a, referentne vrijednosti iz Ugovora tijekom programskog razdoblja. U Programu konvergencije navodi se srednjoročni cilj od 1 % BDP-a, što odražava zahtjeve Pakta o stabilnosti i rastu. Međutim, iako je proračunska strategija u skladu s Paktom o stabilnosti i rastu u 2014., očekuje se da se zahtijevana prilagodba u strukturnom smislu neće ispuniti u 2015. jer se predviđa da će se ponovno izračunani strukturni saldo pogoršati za 0,6 postotnih bodova. Isto tako, očekuje se da će državna potrošnja rasti brzinom koja nije u skladu s referentnim mjerilom za rashode. Očekuje se da će ponovno izračunani strukturni saldo odstupati od zahtijevane prilagodbe i u 2016. i u 2017., s ponovnom izračunanim strukturnim saldom za koji se predviđa da će iznositi 1,6 % BDP-a u 2016. i 1,9 % u 2017. Općenito, od 2015. očekuje se pojava rizika odstupanja od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom cilju. Programom konvergencije predviđa se da će se udio duga, koji je ispod referentne vrijednosti od 60 % BDP-a, privremeno smanjiti za 1,1 postotni bod na 45 % BDP-a u 2014. te će se povećati na 46 % BDP-a u 2015. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje projekcije proračuna u Programu konvergencije je uvjerljiv. Prema Programu konvergencije očekuje se da će češko gospodarstvo rasti za 1,7 % u 2014. i za 2 % u 2015. u usporedbi s Proljetnom prognozom službi Komisije kojom je predviđen rast od 2 %, odnosno 2,4 %. Glavni rizici za proračunske izglede proizlaze iz velike neizvjesnosti o budućem razvoju javnog ulaganja i iz potencijalnog jednokratnog troška povezanog s planiranim ugovorom o zakupu borbenih zrakoplova uz očekivani utjecaj na povećanje duga od 0,5 % BDP-a u 2015.
  Prema prognozi Komisije u 2015. postoji rizik znatnog odstupanja od srednjoročnog cilja. Razlika u odnosu na scenarij Programa konvergencije javlja se zbog različitih pretpostavki u pogledu politika i diskrecijskih mjera u 2015. Na temelju svoje ocjene Programa konvergencije i prognoze Komisije te u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 1466/97 mišljenje je Vijeća da je deficit održivo sveden na ispod 3 % BDP-a u 2013., što je u skladu s preporukom Vijeća, te da, iako se očekuje da će se u 2014. ostvariti srednjoročni cilj, u 2015. postoji rizik znatnog odstupanja od njega. |
| --- | --- |

(8)

Cilj je proračunske strategije, iznesen u Programu konvergencije za 2014., zadržati deficit opće države ispod 3 % BDP-a, referentne vrijednosti iz Ugovora tijekom programskog razdoblja. U Programu konvergencije navodi se srednjoročni cilj od 1 % BDP-a, što odražava zahtjeve Pakta o stabilnosti i rastu. Međutim, iako je proračunska strategija u skladu s Paktom o stabilnosti i rastu u 2014., očekuje se da se zahtijevana prilagodba u strukturnom smislu neće ispuniti u 2015. jer se predviđa da će se ponovno izračunani strukturni saldo pogoršati za 0,6 postotnih bodova. Isto tako, očekuje se da će državna potrošnja rasti brzinom koja nije u skladu s referentnim mjerilom za rashode. Očekuje se da će ponovno izračunani strukturni saldo odstupati od zahtijevane prilagodbe i u 2016. i u 2017., s ponovnom izračunanim strukturnim saldom za koji se predviđa da će iznositi 1,6 % BDP-a u 2016. i 1,9 % u 2017. Općenito, od 2015. očekuje se pojava rizika odstupanja od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom cilju. Programom konvergencije predviđa se da će se udio duga, koji je ispod referentne vrijednosti od 60 % BDP-a, privremeno smanjiti za 1,1 postotni bod na 45 % BDP-a u 2014. te će se povećati na 46 % BDP-a u 2015. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje projekcije proračuna u Programu konvergencije je uvjerljiv. Prema Programu konvergencije očekuje se da će češko gospodarstvo rasti za 1,7 % u 2014. i za 2 % u 2015. u usporedbi s Proljetnom prognozom službi Komisije kojom je predviđen rast od 2 %, odnosno 2,4 %. Glavni rizici za proračunske izglede proizlaze iz velike neizvjesnosti o budućem razvoju javnog ulaganja i iz potencijalnog jednokratnog troška povezanog s planiranim ugovorom o zakupu borbenih zrakoplova uz očekivani utjecaj na povećanje duga od 0,5 % BDP-a u 2015.

Prema prognozi Komisije u 2015. postoji rizik znatnog odstupanja od srednjoročnog cilja. Razlika u odnosu na scenarij Programa konvergencije javlja se zbog različitih pretpostavki u pogledu politika i diskrecijskih mjera u 2015. Na temelju svoje ocjene Programa konvergencije i prognoze Komisije te u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 1466/97 mišljenje je Vijeća da je deficit održivo sveden na ispod 3 % BDP-a u 2013., što je u skladu s preporukom Vijeća, te da, iako se očekuje da će se u 2014. ostvariti srednjoročni cilj, u 2015. postoji rizik znatnog odstupanja od njega.

| (9) | Češka Republika izašla je iz dvogodišnje recesije i sada je suočena s izazovom postizanja održivog visokog rasta u kontekstu brzog starenja stanovništva. Javna ulaganja posljednjih su godina u velikom padu, a ponajviše je pogođeno ulaganje u infrastrukturu. Model rasta češkoga gospodarstva prije krize temeljio se na velikom priljevu stranoga kapitala i jakoj usmjerenosti na izvoz. Budući da se čini da je prostor za poboljšanje koji se temelji na akumulaciji proizvodnih faktora (uključujući strani kapital) ograničen, preusmjeravanje gospodarstva na domaće pokretače rasta otvorilo bi nove načine porasta produktivnosti. Među osnovnim su elementima tog procesa poticanje obrazovanja, osposobljavanja i inovacija te jačanje institucija. |
| --- | --- |

(9)

Češka Republika izašla je iz dvogodišnje recesije i sada je suočena s izazovom postizanja održivog visokog rasta u kontekstu brzog starenja stanovništva. Javna ulaganja posljednjih su godina u velikom padu, a ponajviše je pogođeno ulaganje u infrastrukturu. Model rasta češkoga gospodarstva prije krize temeljio se na velikom priljevu stranoga kapitala i jakoj usmjerenosti na izvoz. Budući da se čini da je prostor za poboljšanje koji se temelji na akumulaciji proizvodnih faktora (uključujući strani kapital) ograničen, preusmjeravanje gospodarstva na domaće pokretače rasta otvorilo bi nove načine porasta produktivnosti. Među osnovnim su elementima tog procesa poticanje obrazovanja, osposobljavanja i inovacija te jačanje institucija.

| (10) | Vlada je nedavno odobrila Ugovor o stabilnosti, koordinaciji i upravljanju iako ga Parlament još treba ratificirati. Rad na sveobuhvatnoj reformi fiskalnog okvira započeo je 2011., no njegovo donošenje i provedba još su nesigurni. Kasni se i s donošenjem mjerodavnog zakonodavstva kojim se osigurava sukladnost s Direktivom Vijeća 2011/85/EU (5). |
| --- | --- |

(10)

Vlada je nedavno odobrila Ugovor o stabilnosti, koordinaciji i upravljanju iako ga Parlament još treba ratificirati. Rad na sveobuhvatnoj reformi fiskalnog okvira započeo je 2011., no njegovo donošenje i provedba još su nesigurni. Kasni se i s donošenjem mjerodavnog zakonodavstva kojim se osigurava sukladnost s Direktivom Vijeća 2011/85/EU (5).

| (11) | Veća učinkovitost naplate prihoda i uvođenje porezne strukture pogodnije za rast glavni su izazovi za Češku Republiku u području oporezivanja. Češka Republika poduzela je određene mjere radi poboljšanja ispunjavanja poreznih obveza, posebice u području neizravnog oporezivanja, ali su opći troškovi tog ispunjavanja i dalje previsoki. U tom smislu, porezne osnovice (porezi na dohodak, doprinosi za zdravstveno i socijalno osiguranje) još nisu usklađene, a uspostava jedinstvenih mjesta za naplatu predviđena za 2015. otkazana je. No češka je vlada izrazila namjeru rješavanja pitanja usklađivanja poreznih osnovica. Preporuke iz 2013. u vezi sa strukturom oporezivanja još se ne poštuju. Oporezivanje rada i dalje je visoko, posebice za osobe s niskim primanjima među kojima su i osobe s nepunim radnim vremenom, osobito zbog visokih doprinosa za socijalno osiguranje. Postoji potencijal preusmjeravanja oporezivanja rada na druga područja, kao što su porez za zaštitu okoliša i periodični porez na nekretnine koji su relativno niski. Znatne razlike i dalje postoje u položaju zaposlenika i samozaposlenih u odnosu na porezne i socijalne doprinose, što dovodi do sužavanja porezne osnovice i stvaranja poticaja za lažno samozapošljavanje s nepoštenim posljedicama za zaposlenike s redovitim ugovorom o radu. |
| --- | --- |

(11)

Veća učinkovitost naplate prihoda i uvođenje porezne strukture pogodnije za rast glavni su izazovi za Češku Republiku u području oporezivanja. Češka Republika poduzela je određene mjere radi poboljšanja ispunjavanja poreznih obveza, posebice u području neizravnog oporezivanja, ali su opći troškovi tog ispunjavanja i dalje previsoki. U tom smislu, porezne osnovice (porezi na dohodak, doprinosi za zdravstveno i socijalno osiguranje) još nisu usklađene, a uspostava jedinstvenih mjesta za naplatu predviđena za 2015. otkazana je. No češka je vlada izrazila namjeru rješavanja pitanja usklađivanja poreznih osnovica. Preporuke iz 2013. u vezi sa strukturom oporezivanja još se ne poštuju. Oporezivanje rada i dalje je visoko, posebice za osobe s niskim primanjima među kojima su i osobe s nepunim radnim vremenom, osobito zbog visokih doprinosa za socijalno osiguranje. Postoji potencijal preusmjeravanja oporezivanja rada na druga područja, kao što su porez za zaštitu okoliša i periodični porez na nekretnine koji su relativno niski. Znatne razlike i dalje postoje u položaju zaposlenika i samozaposlenih u odnosu na porezne i socijalne doprinose, što dovodi do sužavanja porezne osnovice i stvaranja poticaja za lažno samozapošljavanje s nepoštenim posljedicama za zaposlenike s redovitim ugovorom o radu.

| (12) | Češka Republika dugoročno je suočena sa srednjim rizicima za održivost ponajviše zbog predviđenog povećanja rashoda u području mirovina i zdravstvene skrbi. Prema važećem zakonodavstvu u planu je dugoročno povišenje zakonske dobi za umirovljenje, ali je srednjoročno ono presporo. Vlada planira uvesti mehanizam revizije kojim bi se uskladila dob za umirovljenje s promjenama očekivanog životnog vijeka, no to je tek djelomično rješenje izazova razlike u održivosti. Isto tako, trenutačno niža indeksacija mirovina završit će se 2015., godinu dana prije nego što se planiralo, a standardni mehanizam indeksacije mirovina (cijene te trećina rasta realnih plaća) nije preispitan. Ograničen napredak postignut je u pogledu promicanja zapošljavanja starijih radnika. Nije postignut napredak u pogledu poboljšanja ekonomičnosti javne potrošnje u zdravstvu. U sektoru bolničke skrbi postoji višak kapaciteta, što ostavlja prostor za moguća poboljšanja ekonomičnosti i upravljanja. |
| --- | --- |

(12)

Češka Republika dugoročno je suočena sa srednjim rizicima za održivost ponajviše zbog predviđenog povećanja rashoda u području mirovina i zdravstvene skrbi. Prema važećem zakonodavstvu u planu je dugoročno povišenje zakonske dobi za umirovljenje, ali je srednjoročno ono presporo. Vlada planira uvesti mehanizam revizije kojim bi se uskladila dob za umirovljenje s promjenama očekivanog životnog vijeka, no to je tek djelomično rješenje izazova razlike u održivosti. Isto tako, trenutačno niža indeksacija mirovina završit će se 2015., godinu dana prije nego što se planiralo, a standardni mehanizam indeksacije mirovina (cijene te trećina rasta realnih plaća) nije preispitan. Ograničen napredak postignut je u pogledu promicanja zapošljavanja starijih radnika. Nije postignut napredak u pogledu poboljšanja ekonomičnosti javne potrošnje u zdravstvu. U sektoru bolničke skrbi postoji višak kapaciteta, što ostavlja prostor za moguća poboljšanja ekonomičnosti i upravljanja.

| (13) | Poduzete su određene početne mjere u pogledu poboljšanja kapaciteta i kvalitete javnih usluga za zapošljavanje. Te su mjere krenule u dobrom smjeru, ali njihov učinak valja ocijeniti. Politike za aktivno tržište rada i dalje nisu dostatno financirane i nisu učinkovito usmjerene na žene s malom djecom, mlade ljude i starije radnike. Usprkos relativno visokoj ukupnoj stopi zaposlenosti te su skupine i dalje nedovoljno zastupljene na tržištu rada. Ograničen pristup ustanovama i uslugama za čuvanje djece po pristupačnim cijenama te relativno nizak udio rada u nepunom radnom vremenu otežava sudjelovanje žena na tržištu rada. Razlika u plaćama između muškaraca i žena u 2012. i dalje je među najvećima u Uniji. |
| --- | --- |

(13)

Poduzete su određene početne mjere u pogledu poboljšanja kapaciteta i kvalitete javnih usluga za zapošljavanje. Te su mjere krenule u dobrom smjeru, ali njihov učinak valja ocijeniti. Politike za aktivno tržište rada i dalje nisu dostatno financirane i nisu učinkovito usmjerene na žene s malom djecom, mlade ljude i starije radnike. Usprkos relativno visokoj ukupnoj stopi zaposlenosti te su skupine i dalje nedovoljno zastupljene na tržištu rada. Ograničen pristup ustanovama i uslugama za čuvanje djece po pristupačnim cijenama te relativno nizak udio rada u nepunom radnom vremenu otežava sudjelovanje žena na tržištu rada. Razlika u plaćama između muškaraca i žena u 2012. i dalje je među najvećima u Uniji.

| (14) | Kvaliteta i relevantnost za tržište rada češkog obrazovnog sustava predstavljaju razlog za zabrinutost. Poduzete su određene mjere radi poboljšanja okvira za ocjenjivanje u obvezatnom obrazovanju, ali daljnji rad sa školama i učenici sa slabijim rezultatima i dalje predstavljaju izazov. Problem je i privlačnost nastavničkog zanimanja, što vlada namjerava riješiti. Slabo sudjelovanje romske djece u redovitom uključivom predškolskom i osnovnoškolskom obrazovanju i dalje je izazov za njihovu integraciju. Odgođena je reforma visokog obrazovanja i nije postignut napredak u pogledu poboljšanja akreditacije i financiranja visokog obrazovanja. Provedene su tek manje izmjene u financiranju istraživačkih ustanova. I dalje je ključno stvoriti prave poticaje za javne istraživače kako bi težili izvrsnosti, rješavali društvene izazove i surađivali s poslovnim sektorom. |
| --- | --- |

(14)

Kvaliteta i relevantnost za tržište rada češkog obrazovnog sustava predstavljaju razlog za zabrinutost. Poduzete su određene mjere radi poboljšanja okvira za ocjenjivanje u obvezatnom obrazovanju, ali daljnji rad sa školama i učenici sa slabijim rezultatima i dalje predstavljaju izazov. Problem je i privlačnost nastavničkog zanimanja, što vlada namjerava riješiti. Slabo sudjelovanje romske djece u redovitom uključivom predškolskom i osnovnoškolskom obrazovanju i dalje je izazov za njihovu integraciju. Odgođena je reforma visokog obrazovanja i nije postignut napredak u pogledu poboljšanja akreditacije i financiranja visokog obrazovanja. Provedene su tek manje izmjene u financiranju istraživačkih ustanova. I dalje je ključno stvoriti prave poticaje za javne istraživače kako bi težili izvrsnosti, rješavali društvene izazove i surađivali s poslovnim sektorom.

| (15) | Započeo je i postupak dereguliranja velikog broja reguliranih profesija, ali napreduje sporo i ne iskorištava dovoljno brzo prednosti sve većeg tržišnog natjecanja u uslužnom sektoru. Češka Republika poduzela je neke početne mjere povećanja energetske učinkovitosti, posebice poticanjem javnog financiranja za potporu građevinskom sektoru. Potencijal uštede energije i dalje je ključan, a ambicioznije mjere pridonijele bi smanjenju energetske ovisnosti. |
| --- | --- |

(15)

Započeo je i postupak dereguliranja velikog broja reguliranih profesija, ali napreduje sporo i ne iskorištava dovoljno brzo prednosti sve većeg tržišnog natjecanja u uslužnom sektoru. Češka Republika poduzela je neke početne mjere povećanja energetske učinkovitosti, posebice poticanjem javnog financiranja za potporu građevinskom sektoru. Potencijal uštede energije i dalje je ključan, a ambicioznije mjere pridonijele bi smanjenju energetske ovisnosti.

| (16) | Kvaliteta i učinkovitost javne uprave i dalje su izazov i negativno se odražavaju na gospodarstvo. Dugoočekivani Zakon o državnim službenicima još nije donesen, a njegovo je donošenje ključni prioritet vlade. Napredak u borbi protiv korupcije ograničen je, a glavni zakonodavni akti iz strategije borbe protiv korupcije 2013. – 2014. još nisu doneseni. Jasna dugoročna vizija trajnog rješavanja tog pitanja od velike važnosti za gospodarski i društveni razvoj još nije oblikovana. Pri provedbi javnih natječaja na lokalnoj i regionalnoj razini nepotrebno se kasni. Novim pravilima o javnoj nabavi napravljen je korak unatrag uklanjanjem nekih zaštitnih mjera o transparentnosti. Ograničen napredak postignut je u pogledu poboljšanja primjene fondova EU-a. Potrebno je uložiti dodatne napore, što pokazuje velik broj pogrešaka koje je prijavilo revizorsko tijelo za nekoliko programa krajem 2013. |
| --- | --- |

(16)

Kvaliteta i učinkovitost javne uprave i dalje su izazov i negativno se odražavaju na gospodarstvo. Dugoočekivani Zakon o državnim službenicima još nije donesen, a njegovo je donošenje ključni prioritet vlade. Napredak u borbi protiv korupcije ograničen je, a glavni zakonodavni akti iz strategije borbe protiv korupcije 2013. – 2014. još nisu doneseni. Jasna dugoročna vizija trajnog rješavanja tog pitanja od velike važnosti za gospodarski i društveni razvoj još nije oblikovana. Pri provedbi javnih natječaja na lokalnoj i regionalnoj razini nepotrebno se kasni. Novim pravilima o javnoj nabavi napravljen je korak unatrag uklanjanjem nekih zaštitnih mjera o transparentnosti. Ograničen napredak postignut je u pogledu poboljšanja primjene fondova EU-a. Potrebno je uložiti dodatne napore, što pokazuje velik broj pogrešaka koje je prijavilo revizorsko tijelo za nekoliko programa krajem 2013.

| (17) | U kontekstu europskog semestra Komisija je napravila sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Češke Republike. Ocijenila je Nacionalni program reformi i Program konvergencije. U obzir je uzela ne samo njihov značaj za održivu fiskalnu i društveno-ekonomsku politiku u Češkoj Republici, već i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom uključivanjem iskustva na razini EU-a u buduće nacionalne odluke. Preporuke Komisije u okviru europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 7. u nastavku. |
| --- | --- |

(17)

U kontekstu europskog semestra Komisija je napravila sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Češke Republike. Ocijenila je Nacionalni program reformi i Program konvergencije. U obzir je uzela ne samo njihov značaj za održivu fiskalnu i društveno-ekonomsku politiku u Češkoj Republici, već i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom uključivanjem iskustva na razini EU-a u buduće nacionalne odluke. Preporuke Komisije u okviru europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 7. u nastavku.

| (18) | S obzirom na tu ocjenu Vijeće je preispitalo Program konvergencije, a njegovo je mišljenje (6) navedeno osobito u preporuci 1. u nastavku. |
| --- | --- |

(18)

S obzirom na tu ocjenu Vijeće je preispitalo Program konvergencije, a njegovo je mišljenje (6) navedeno osobito u preporuci 1. u nastavku.

OVIME PREPORUČUJE Češkoj Republici da u razdoblju 2014. – 2015. poduzme mjere kako bi:

| 1. | nakon smanjenja prekomjernog deficita zadržala dobar fiskalni položaj u 2014.; znatno ojačala proračunsku strategiju u 2015. kako bi osigurala ostvarenje srednjoročnog cilja i nakon toga pri njemu ostala; dala prednost rashodima kojima se potiče rast radi oporavka i boljih izgleda za rast; donijela i provela mjere jačanja fiskalnog okvira, a posebice kako bi uspostavila neovisnu fiskalnu ustanovu radi praćenja fiskalne politike te kako bi uvela fiskalna pravila za lokalne i regionalne vlasti i poboljšala suradnju među svim razinama vlasti. |
| --- | --- |

1.

nakon smanjenja prekomjernog deficita zadržala dobar fiskalni položaj u 2014.; znatno ojačala proračunsku strategiju u 2015. kako bi osigurala ostvarenje srednjoročnog cilja i nakon toga pri njemu ostala; dala prednost rashodima kojima se potiče rast radi oporavka i boljih izgleda za rast; donijela i provela mjere jačanja fiskalnog okvira, a posebice kako bi uspostavila neovisnu fiskalnu ustanovu radi praćenja fiskalne politike te kako bi uvela fiskalna pravila za lokalne i regionalne vlasti i poboljšala suradnju među svim razinama vlasti.

| 2. | poboljšala ispunjavanje poreznih obveza s posebnim naglaskom na PDV te smanjila troškove naplate i plaćanja poreza pojednostavnjenjem poreznog sustava te usklađivanjem poreznih osnovica za porez na osobni dohodak i doprinose za socijalno i zdravstveno osiguranje; smanjila visoko oporezivanje rada, posebice osoba s niskim primanjima; preusmjerila oporezivanje na područja koja ne prijete rastu, kao što su periodični porez na nekretnine i porez za zaštitu okoliša; i dalje smanjivala razlike u poreznom tretmanu zaposlenika i samozaposlenih. |
| --- | --- |

2.

poboljšala ispunjavanje poreznih obveza s posebnim naglaskom na PDV te smanjila troškove naplate i plaćanja poreza pojednostavnjenjem poreznog sustava te usklađivanjem poreznih osnovica za porez na osobni dohodak i doprinose za socijalno i zdravstveno osiguranje; smanjila visoko oporezivanje rada, posebice osoba s niskim primanjima; preusmjerila oporezivanje na područja koja ne prijete rastu, kao što su periodični porez na nekretnine i porez za zaštitu okoliša; i dalje smanjivala razlike u poreznom tretmanu zaposlenika i samozaposlenih.

| 3. | osigurala dugoročnu održivost javnog mirovinskog sustava, posebice bržim uvođenjem više zakonske dobi za umirovljenje, jasnije je povezujući s promjenama očekivanog životnog vijeka; promicala zapošljavanje starijih radnika i preispitala mehanizam indeksacije mirovina; poduzela mjere znatnog poboljšanja ekonomičnosti i upravljanja u sektoru zdravstva, posebice bolničke skrbi. |
| --- | --- |

3.

osigurala dugoročnu održivost javnog mirovinskog sustava, posebice bržim uvođenjem više zakonske dobi za umirovljenje, jasnije je povezujući s promjenama očekivanog životnog vijeka; promicala zapošljavanje starijih radnika i preispitala mehanizam indeksacije mirovina; poduzela mjere znatnog poboljšanja ekonomičnosti i upravljanja u sektoru zdravstva, posebice bolničke skrbi.

| 4. | ojačala učinkovitost i uspješnost javnih usluga za zapošljavanje, posebice uspostavom sustava mjerenja uspješnosti; povećala sudjelovanje nezaposlenih mladih u individualiziranim uslugama; znatno povećala dostupnost kvalitetnih ustanova i usluga za čuvanje djece po pristupačnim cijenama, s naglaskom na djecu do treće godine starosti. |
| --- | --- |

4.

ojačala učinkovitost i uspješnost javnih usluga za zapošljavanje, posebice uspostavom sustava mjerenja uspješnosti; povećala sudjelovanje nezaposlenih mladih u individualiziranim uslugama; znatno povećala dostupnost kvalitetnih ustanova i usluga za čuvanje djece po pristupačnim cijenama, s naglaskom na djecu do treće godine starosti.

| 5. | osigurala da akreditacija, upravljanje i financiranje visokog obrazovanja doprinose boljoj kvaliteti i usklađenosti s potrebama tržišta rada; ubrzala razvoj i uvođenje nove metodologije ocjenjivanja istraživanja i dodjeljivanja sredstava radi povećanja udjela financiranja istraživačkih ustanova temeljenog na uspješnosti; povećala privlačnost nastavničkog zanimanja u obvezatnom obrazovanju, provela sveobuhvatan okvir za ocjenjivanje te podržala škole i učenike s lošim rezultatima; poboljšala uključivost obrazovanja, osobito promicanjem sudjelovanja socijalno zapostavljene i romske djece, posebno u obrazovanju u ranom djetinjstvu. |
| --- | --- |

5.

osigurala da akreditacija, upravljanje i financiranje visokog obrazovanja doprinose boljoj kvaliteti i usklađenosti s potrebama tržišta rada; ubrzala razvoj i uvođenje nove metodologije ocjenjivanja istraživanja i dodjeljivanja sredstava radi povećanja udjela financiranja istraživačkih ustanova temeljenog na uspješnosti; povećala privlačnost nastavničkog zanimanja u obvezatnom obrazovanju, provela sveobuhvatan okvir za ocjenjivanje te podržala škole i učenike s lošim rezultatima; poboljšala uključivost obrazovanja, osobito promicanjem sudjelovanja socijalno zapostavljene i romske djece, posebno u obrazovanju u ranom djetinjstvu.

| 6. | pospješila reformu reguliranih profesija, posebice ukidanjem neopravdanih i nerazmjernih uvjeta; povećala napore poboljšanja energetske učinkovitosti u gospodarstvu. |
| --- | --- |

6.

pospješila reformu reguliranih profesija, posebice ukidanjem neopravdanih i nerazmjernih uvjeta; povećala napore poboljšanja energetske učinkovitosti u gospodarstvu.

| 7. | u 2014. donijela i provela Zakon o državnim službenicima kojim će se osigurati stabilna, učinkovita i profesionalna državna uprava; ubrzala i bitno pojačala borbu protiv korupcije provedbom preostalih zakonodavnih mjera predviđenih strategijom borbe protiv korupcije za razdoblje 2013. – 2014. te osmišljavanjem planova za sljedeće razdoblje; dodatno poboljšala upravljanje fondovima EU-a pojednostavnjenjem provedbene strukture, poboljšanjem kapaciteta i rješavanjem sukoba interesa; povećala transparentnost javne nabave i poboljšala provedbu javnih natječaja pružanjem odgovarajućih smjernica i nadzora. |
| --- | --- |

7.

u 2014. donijela i provela Zakon o državnim službenicima kojim će se osigurati stabilna, učinkovita i profesionalna državna uprava; ubrzala i bitno pojačala borbu protiv korupcije provedbom preostalih zakonodavnih mjera predviđenih strategijom borbe protiv korupcije za razdoblje 2013. – 2014. te osmišljavanjem planova za sljedeće razdoblje; dodatno poboljšala upravljanje fondovima EU-a pojednostavnjenjem provedbene strukture, poboljšanjem kapaciteta i rješavanjem sukoba interesa; povećala transparentnost javne nabave i poboljšala provedbu javnih natječaja pružanjem odgovarajućih smjernica i nadzora.

Sastavljeno u Bruxellesu 8. srpnja 2014.

Za Vijeće

Predsjednik

P. C. PADOAN

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  Zadržana za 2014. Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

2

(3)  SL C 217, 30.7.2013., str. 14.

3

(4)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011, str. 25.)

4

(5)  Direktiva Vijeća 2011/85/EU od 8. studenoga 2011. o zahtjevima za proračunske okvire država članica (SL L 306, 23.11.2011., str. 41.).

5

(6)  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

6

---

| 29.7.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 247/17 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 247/17

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 8. srpnja

o nacionalnom programu reformi Danske za 2014. i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu konvergencije Danske za 2014.

2014/C 247/04

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenog 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Europsko vijeće se 26. ožujka 2010. složilo s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za radna mjesta i rast Europa 2020. koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika te je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno poduzeti mjere radi jačanja potencijala Europe u području održivog razvoja i konkurentnosti. |
| --- | --- |

(1)

Europsko vijeće se 26. ožujka 2010. složilo s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za radna mjesta i rast Europa 2020. koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika te je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno poduzeti mjere radi jačanja potencijala Europe u području održivog razvoja i konkurentnosti.

| (2) | Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

| (3) | Čelnici država ili vlada država članica donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razinama EU-a i europodručja, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Donijeli su odluku o mjerama koje je potrebno poduzeti na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. i provedbi preporuka za pojedinu zemlju. |
| --- | --- |

(3)

Čelnici država ili vlada država članica donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razinama EU-a i europodručja, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Donijeli su odluku o mjerama koje je potrebno poduzeti na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. i provedbi preporuka za pojedinu zemlju.

| (4) | Vijeće je 9. srpnja 2013. usvojilo preporuku (4) o nacionalnom programu reformi Danske za 2013. i dostavilo svoje mišljenje o ažuriranom programu konvergencije Danske za razdoblje od 2013. do 2016. |
| --- | --- |

(4)

Vijeće je 9. srpnja 2013. usvojilo preporuku (4) o nacionalnom programu reformi Danske za 2013. i dostavilo svoje mišljenje o ažuriranom programu konvergencije Danske za razdoblje od 2013. do 2016.

| (5) | Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta, obilježavajući početak europskog semestra 2014. za koordinaciju ekonomskih politika. Također, 13. studenoga 2013. Komisija je na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011, donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem Dansku smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta, obilježavajući početak europskog semestra 2014. za koordinaciju ekonomskih politika. Također, 13. studenoga 2013. Komisija je na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011, donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem Dansku smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

| (6) | Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave. |
| --- | --- |

(6)

Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave.

| (7) | Komisija je 5. ožujka 2014. objavila rezultate detaljnog preispitivanja za Dansku u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Komisija na temelju analize zaključuje da se makroekonomski izazovi u Danskoj povezani s privatnim dugom i vanjskom konkurentnošću više ne smatraju neravnotežama u smislu postupka u slučaju makroekonomske neravnoteže. Posebice se čini da su prilagodba na tržištu nekretnina i posljedice visokog duga privatnog sektora za realno gospodarstvo i stabilnost financijskog sektora pod nadzorom. Međutim, ta je kretanja, kao i pokretače vanjske konkurentnosti, potrebno i dalje pratiti. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 5. ožujka 2014. objavila rezultate detaljnog preispitivanja za Dansku u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Komisija na temelju analize zaključuje da se makroekonomski izazovi u Danskoj povezani s privatnim dugom i vanjskom konkurentnošću više ne smatraju neravnotežama u smislu postupka u slučaju makroekonomske neravnoteže. Posebice se čini da su prilagodba na tržištu nekretnina i posljedice visokog duga privatnog sektora za realno gospodarstvo i stabilnost financijskog sektora pod nadzorom. Međutim, ta je kretanja, kao i pokretače vanjske konkurentnosti, potrebno i dalje pratiti.

| (8) | Danska je 15. travnja 2014. podnijela svoj nacionalni program reformi za 2014. i svoj program konvergencije za 2014. Kako bi se uzela u obzir njihova međusobna povezanost, ti su programi ocijenjeni istovremeno. |
| --- | --- |

(8)

Danska je 15. travnja 2014. podnijela svoj nacionalni program reformi za 2014. i svoj program konvergencije za 2014. Kako bi se uzela u obzir njihova međusobna povezanost, ti su programi ocijenjeni istovremeno.

| (9) | Cilj proračunske strategije naznačen u programu konvergencije za 2014. jest osigurati održivost smanjenja prekomjernog deficita i održati strukturni proračunski saldo barem na razini srednjoročnog cilja. Srednjoročni cilj od –0,5 % BDP-a u skladu je sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Deficit opće države Danske u 2013. održivo je spušten na razinu ispod 3 % BDP-a. Ciljevi programa konvergencije su ukupni deficit opće države od 1,3 % BDP-a u 2014. i od 2,9 % BDP-a u 2015., što odgovara (preračunanom) strukturnom saldu na razini srednjoročnog cilja ili iznad njega. Općenito, proračunska strategija naznačena u programu konvergencije u skladu je sa zahtjevima Pakta o rastu i stabilnosti. Planira se da će se razina duga od 44,5 % BDP-a iz 2013. privremeno povećati u 2015. te da će nakon toga opadati. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje projekcije proračuna u programu konvergencije je vjerojatan. U scenariju se predviđa rast BDP-a od 1,6 % u 2014. i od 1,9 % u 2015., što približno odgovara proljetnoj prognozi službi Komisije za 2014. od 1,5 % odnosno 1,9 %. Vijeće na temelju ocjene programa konvergencije za 2014. i Komisijine prognoze, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97, smatra da je stanje javnih financija u Danskoj dobro i da se može očekivati da će cilj programa konvergencije biti ostvaren. |
| --- | --- |

(9)

Cilj proračunske strategije naznačen u programu konvergencije za 2014. jest osigurati održivost smanjenja prekomjernog deficita i održati strukturni proračunski saldo barem na razini srednjoročnog cilja. Srednjoročni cilj od –0,5 % BDP-a u skladu je sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Deficit opće države Danske u 2013. održivo je spušten na razinu ispod 3 % BDP-a. Ciljevi programa konvergencije su ukupni deficit opće države od 1,3 % BDP-a u 2014. i od 2,9 % BDP-a u 2015., što odgovara (preračunanom) strukturnom saldu na razini srednjoročnog cilja ili iznad njega. Općenito, proračunska strategija naznačena u programu konvergencije u skladu je sa zahtjevima Pakta o rastu i stabilnosti. Planira se da će se razina duga od 44,5 % BDP-a iz 2013. privremeno povećati u 2015. te da će nakon toga opadati. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje projekcije proračuna u programu konvergencije je vjerojatan. U scenariju se predviđa rast BDP-a od 1,6 % u 2014. i od 1,9 % u 2015., što približno odgovara proljetnoj prognozi službi Komisije za 2014. od 1,5 % odnosno 1,9 %. Vijeće na temelju ocjene programa konvergencije za 2014. i Komisijine prognoze, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97, smatra da je stanje javnih financija u Danskoj dobro i da se može očekivati da će cilj programa konvergencije biti ostvaren.

| (10) | Danska je ostvarila određeni napredak u pogledu poboljšanja položaja skupina na marginama tržišta rada i povećanja ekonomičnosti sustava obrazovanja. Reforma invalidskih mirovina i model fleksibilnih radnih mjesta počeli su pokazivati rezultate, stupila je na snagu reforma novčanih naknada, dogovorena je reforma naknada za bolovanje, a vlada je u travnju podnijela prijedlog reforme za aktivne politike tržišta rada. Osiguravanje dovoljnog broja naučničkih mjesta te poboljšanje kvalitete i imidža tog oblika učenja, unaprjeđenje sustavâ strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te rješavanje pitanja velikog broja mladih koji prijevremeno napuštaju školovanje još uvijek su izazov. Budući da je provedba reformi još na početku, tek treba vidjeti njezine pune učinke. Kada je riječ o strukovnom obrazovanju i osposobljavanju, u veljači 2014. postignut je dogovor o reformi te se očekuje da će ona stupiti na snagu sredinom 2015., a u cilju poboljšanja kvalitete strukovnog obrazovanja i osposobljavanja u okviru širokog raspona inicijativa. |
| --- | --- |

(10)

Danska je ostvarila određeni napredak u pogledu poboljšanja položaja skupina na marginama tržišta rada i povećanja ekonomičnosti sustava obrazovanja. Reforma invalidskih mirovina i model fleksibilnih radnih mjesta počeli su pokazivati rezultate, stupila je na snagu reforma novčanih naknada, dogovorena je reforma naknada za bolovanje, a vlada je u travnju podnijela prijedlog reforme za aktivne politike tržišta rada. Osiguravanje dovoljnog broja naučničkih mjesta te poboljšanje kvalitete i imidža tog oblika učenja, unaprjeđenje sustavâ strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te rješavanje pitanja velikog broja mladih koji prijevremeno napuštaju školovanje još uvijek su izazov. Budući da je provedba reformi još na početku, tek treba vidjeti njezine pune učinke. Kada je riječ o strukovnom obrazovanju i osposobljavanju, u veljači 2014. postignut je dogovor o reformi te se očekuje da će ona stupiti na snagu sredinom 2015., a u cilju poboljšanja kvalitete strukovnog obrazovanja i osposobljavanja u okviru širokog raspona inicijativa.

| (11) | Oživljavanje produktivnosti i dalje je izazov za dansko gospodarstvo. Ocjena Komisije uglavnom je u skladu sa zaključcima Komisije za produktivnost. Komisija za produktivnost objavila je u travnju 2014. dvadeset pet glavnih preporuka i više od sto konkretnih prijedloga u područjima poput tržišnog natjecanja, javne nabave, obrazovanja, internacionalizacije, inovacija, oporezivanja i infrastrukture. Korake za suočavanje s izazovima niskog rasta produktivnosti trebalo bi poduzeti provedbom preporuka Komisije za produktivnost. |
| --- | --- |

(11)

Oživljavanje produktivnosti i dalje je izazov za dansko gospodarstvo. Ocjena Komisije uglavnom je u skladu sa zaključcima Komisije za produktivnost. Komisija za produktivnost objavila je u travnju 2014. dvadeset pet glavnih preporuka i više od sto konkretnih prijedloga u područjima poput tržišnog natjecanja, javne nabave, obrazovanja, internacionalizacije, inovacija, oporezivanja i infrastrukture. Korake za suočavanje s izazovima niskog rasta produktivnosti trebalo bi poduzeti provedbom preporuka Komisije za produktivnost.

| (12) | Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Danske. Donijela je procjenu nacionalnog programa reforme i programa konvergencije. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Danskoj, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 3. u nastavku. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Danske. Donijela je procjenu nacionalnog programa reforme i programa konvergencije. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Danskoj, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 3. u nastavku.

| (13) | S obzirom na ovu procjenu, Vijeće je proučilo program konvergencije, a njegovo mišljenje (5) naznačeno je u dolje navedenoj preporuci (1), |
| --- | --- |

(13)

S obzirom na ovu procjenu, Vijeće je proučilo program konvergencije, a njegovo mišljenje (5) naznačeno je u dolje navedenoj preporuci (1),

OVIME PREPORUČUJE Danskoj da u razdoblju 2014. – 2015. poduzme sljedeće mjere:

| 1. | da nakon smanjenja prekomjernog deficita nastavi provoditi fiskalnu politiku koja potiče rast te da zadrži dobar fiskalni položaj osiguravajući daljnje ispunjavanje srednjoročnog proračunskog cilja do kraja razdoblja obuhvaćenog programom konvergencije; |
| --- | --- |

1.

da nakon smanjenja prekomjernog deficita nastavi provoditi fiskalnu politiku koja potiče rast te da zadrži dobar fiskalni položaj osiguravajući daljnje ispunjavanje srednjoročnog proračunskog cilja do kraja razdoblja obuhvaćenog programom konvergencije;

| 2. | da poduzme daljnje mjere za poboljšanje izgleda za zaposlenje osoba na marginama tržišta rada, da poboljša obrazovne rezultate, posebice mladih iz migrantskih obitelji, i učinkovitost strukovnog osposobljavanja, da olakša prelazak iz sustava obrazovanja na tržište rada, među ostalim razboritim korištenjem sustava prakse i naukovanja; |
| --- | --- |

2.

da poduzme daljnje mjere za poboljšanje izgleda za zaposlenje osoba na marginama tržišta rada, da poboljša obrazovne rezultate, posebice mladih iz migrantskih obitelji, i učinkovitost strukovnog osposobljavanja, da olakša prelazak iz sustava obrazovanja na tržište rada, među ostalim razboritim korištenjem sustava prakse i naukovanja;

| 3. | da pojača napore za uklanjanje prepreka ulasku na tržište i smanji regulatorno opterećenje u cilju povećanja tržišnog natjecanja u domaćem uslužnom sektoru, a posebno u području maloprodaje i graditeljstva, u skladu s preporukom Komisije za produktivnost. |
| --- | --- |

3.

da pojača napore za uklanjanje prepreka ulasku na tržište i smanji regulatorno opterećenje u cilju povećanja tržišnog natjecanja u domaćem uslužnom sektoru, a posebno u području maloprodaje i graditeljstva, u skladu s preporukom Komisije za produktivnost.

Sastavljeno u Bruxellesu 8. srpnja 2014.

Za Vijeće

Predsjednik

P. C. PADOAN

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  Zadržana u 2014. Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (SL L 165, 4.6.2014,., str. 49.).

3

(4)  SL C 217, 30.7.2013., str. 18.

4

(5)  u skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97,

5

---

| 29.7.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 247/20 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 247/20

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 8. srpnja 2014.

o nacionalnom programu reformi Njemačke za 2014. i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Njemačke za 2014.

2014/C 247/05

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Europsko vijeće složilo se 26. ožujka 2010. s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020. koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika te je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe u području održivog rasta i konkurentnosti. |
| --- | --- |

(1)

Europsko vijeće složilo se 26. ožujka 2010. s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020. koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika te je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe u području održivog rasta i konkurentnosti.

| (2) | Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

| (3) | Čelnici država ili vlada država članica donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Donijeli su odluku o poduzimanju mjera na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. te provedbi preporuka za pojedinu zemlju. |
| --- | --- |

(3)

Čelnici država ili vlada država članica donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Donijeli su odluku o poduzimanju mjera na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. te provedbi preporuka za pojedinu zemlju.

| (4) | Vijeće je 9. srpnja 2013. donijelo preporuku (4) o nacionalnom programu reformi Njemačke za 2013. i dostavilo mišljenje o njemačkom ažuriranom programu stabilnosti za razdoblje 2012. – 2017. Komisija je 15. studenoga 2013 u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5) iznijela mišljenje o nacrtu proračunskog plana Njemačke za 2014. |
| --- | --- |

(4)

Vijeće je 9. srpnja 2013. donijelo preporuku (4) o nacionalnom programu reformi Njemačke za 2013. i dostavilo mišljenje o njemačkom ažuriranom programu stabilnosti za razdoblje 2012. – 2017. Komisija je 15. studenoga 2013 u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5) iznijela mišljenje o nacrtu proračunskog plana Njemačke za 2014.

| (5) | Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2014. Također, 13. studenoga 2013. Komisija je na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011, donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem Njemačku smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2014. Također, 13. studenoga 2013. Komisija je na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011, donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem Njemačku smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

| (6) | Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjerâ za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave. |
| --- | --- |

(6)

Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjerâ za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave.

| (7) | Komisija je 5. ožujka 2014. objavila rezultate detaljnog preispitivanja za Njemačku u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Na temelju svoje analize Komisija je utvrdila makroekonomske neravnoteže u Njemačkoj, koje zahtijevaju praćenje i političke mjere. Konkretno, na tekućem računu stalno se bilježi veoma velik višak, što odražava snažnu konkurentnost, pri čemu se veliki iznosi uštede ulažu u inozemstvo. To je i znak da je domaći rast ostao ograničen te da gospodarski resursi možda nisu učinkovito raspoređeni. Iako rizici povezani s viškovima tekućeg računa nisu slični onima povezanima s velikim deficitima, razina i dugotrajnost viškova tekućeg računa Njemačke zahtijevaju pozornost. Potreba djelovanja u svrhu smanjenja rizika od negativnog utjecaja na funkcioniranje domaćega gospodarstva i europodručja posebno je važno s obzirom na veličinu njemačkog gospodarstva. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 5. ožujka 2014. objavila rezultate detaljnog preispitivanja za Njemačku u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Na temelju svoje analize Komisija je utvrdila makroekonomske neravnoteže u Njemačkoj, koje zahtijevaju praćenje i političke mjere. Konkretno, na tekućem računu stalno se bilježi veoma velik višak, što odražava snažnu konkurentnost, pri čemu se veliki iznosi uštede ulažu u inozemstvo. To je i znak da je domaći rast ostao ograničen te da gospodarski resursi možda nisu učinkovito raspoređeni. Iako rizici povezani s viškovima tekućeg računa nisu slični onima povezanima s velikim deficitima, razina i dugotrajnost viškova tekućeg računa Njemačke zahtijevaju pozornost. Potreba djelovanja u svrhu smanjenja rizika od negativnog utjecaja na funkcioniranje domaćega gospodarstva i europodručja posebno je važno s obzirom na veličinu njemačkog gospodarstva.

| (8) | Njemačka je 14. travnja 2014. podnijela svoj nacionalni program reformi za 2014., a 8. travnja 2014. i program stabilnosti za 2014. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena. |
| --- | --- |

(8)

Njemačka je 14. travnja 2014. podnijela svoj nacionalni program reformi za 2014., a 8. travnja 2014. i program stabilnosti za 2014. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

| (9) | Cilj je proračunske strategije iz programa stabilnosti za 2014. osigurati stalno postizanje srednjoročnog cilja. U programu stabilnosti potvrđuje se srednjoročni cilj od ‐0,5 % BDP-a, što odražava zahtjeve Pakta o stabilnosti i rastu. Prema programu stabilnosti (ponovno izračunani) strukturni saldo bit će i dalje pozitivan u 2014. i poslije, a planira se da će bruto dug pasti na 76 % BDP-a u 2014. i nakon toga nastaviti padati u dovoljnoj mjeri. Stoga je proračunska strategija iz programa stabilnosti u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje projekcije proračuna u programu stabilnosti, a koji nije službeno potvrdilo neovisno tijelo, vjerodostojan je jer je većinom u skladu s proljetnom prognozom službi Komisije 2014. Na temelju ocjene programa stabilnosti i prognoze Komisije te u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97 mišljenje je Vijeća da su javne financije u Njemačkoj općenito i dalje zdrave jer se predviđa da će se srednjoročni cilj zadržati, a pravilo o dugu poštovati. |
| --- | --- |

(9)

Cilj je proračunske strategije iz programa stabilnosti za 2014. osigurati stalno postizanje srednjoročnog cilja. U programu stabilnosti potvrđuje se srednjoročni cilj od ‐0,5 % BDP-a, što odražava zahtjeve Pakta o stabilnosti i rastu. Prema programu stabilnosti (ponovno izračunani) strukturni saldo bit će i dalje pozitivan u 2014. i poslije, a planira se da će bruto dug pasti na 76 % BDP-a u 2014. i nakon toga nastaviti padati u dovoljnoj mjeri. Stoga je proračunska strategija iz programa stabilnosti u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje projekcije proračuna u programu stabilnosti, a koji nije službeno potvrdilo neovisno tijelo, vjerodostojan je jer je većinom u skladu s proljetnom prognozom službi Komisije 2014. Na temelju ocjene programa stabilnosti i prognoze Komisije te u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97 mišljenje je Vijeća da su javne financije u Njemačkoj općenito i dalje zdrave jer se predviđa da će se srednjoročni cilj zadržati, a pravilo o dugu poštovati.

| (10) | Njemačka je ostvarila tek ograničen napredak u povećanju ekonomičnosti javne potrošnje u području zdravstva i dugotrajne skrbi iako su najavljene nove inicijative. Iako je njihov cilj poboljšati učinkovitost zdravstva, ti planovi možda neće biti dovoljni kako bi se obuzdala očekivana povišenja budućih troškova. Cilj nedavno donesene mirovinske reforme olakšati je uvjete za prijevremenu mirovinu („mirovina sa 63 godine”) i poboljšati razinu mirovina za određene skupine, uključujući dodatak na mirovinu za osobe koje su odgajale djecu rođenu prije 1992. („Mütterrente”, majčinska mirovina). Reformom se stvara dodatni pritisak na održivost javnog mirovinskog sustava, a trebala bi se financirati višom stopom mirovinskog doprinosa, što bi imalo negativan utjecaj na raspoloživ dohodak za aktivnu radnu snagu. Reformom bi se moglo negativno utjecati i na odabir dobrovoljnog drugog i trećeg mirovinskog stupa. Njemačka je ostvarila ograničen napredak u povećanju potrošnje na obrazovanje i određen napredak u pogledu veće potrošnje na istraživanje. Potrebno je uložiti daljnje napore na svim razinama vlade kako bi se do 2015. ostvario cilj da sveukupni javni i privatni rashodi za obrazovanje i istraživanje iznose 10 % BDP-a, a nakon toga bi se trebali postići još ambiciozniji ciljevi kako bi se dosegla najinovativnija gospodarstva. Posljednjih su godina u Njemačkoj porasla ulaganja u infrastrukturu i postoje planovi da ona još više rastu, no čini se da je potrebno uložiti dodatne napore. |
| --- | --- |

(10)

Njemačka je ostvarila tek ograničen napredak u povećanju ekonomičnosti javne potrošnje u području zdravstva i dugotrajne skrbi iako su najavljene nove inicijative. Iako je njihov cilj poboljšati učinkovitost zdravstva, ti planovi možda neće biti dovoljni kako bi se obuzdala očekivana povišenja budućih troškova. Cilj nedavno donesene mirovinske reforme olakšati je uvjete za prijevremenu mirovinu („mirovina sa 63 godine”) i poboljšati razinu mirovina za određene skupine, uključujući dodatak na mirovinu za osobe koje su odgajale djecu rođenu prije 1992. („Mütterrente”, majčinska mirovina). Reformom se stvara dodatni pritisak na održivost javnog mirovinskog sustava, a trebala bi se financirati višom stopom mirovinskog doprinosa, što bi imalo negativan utjecaj na raspoloživ dohodak za aktivnu radnu snagu. Reformom bi se moglo negativno utjecati i na odabir dobrovoljnog drugog i trećeg mirovinskog stupa. Njemačka je ostvarila ograničen napredak u povećanju potrošnje na obrazovanje i određen napredak u pogledu veće potrošnje na istraživanje. Potrebno je uložiti daljnje napore na svim razinama vlade kako bi se do 2015. ostvario cilj da sveukupni javni i privatni rashodi za obrazovanje i istraživanje iznose 10 % BDP-a, a nakon toga bi se trebali postići još ambiciozniji ciljevi kako bi se dosegla najinovativnija gospodarstva. Posljednjih su godina u Njemačkoj porasla ulaganja u infrastrukturu i postoje planovi da ona još više rastu, no čini se da je potrebno uložiti dodatne napore.

| (11) | Njemačka je općenito ostvarila ograničen napredak u poboljšanju učinkovitosti poreznog sustava i njegova pogodovanja rastu te u smanjenju velikog poreznog opterećenja na rad. Veće mjere prelaska na izvore prihoda koji više pogoduju rastu nisu predviđene. Primjena smanjene stope PDV-a (trenutačno 7 %) mogla bi se suziti, a opća osnovica PDV-a proširiti. Relativno mali prihodi od periodičnog oporezivanja imovine naznačuju da postoji prostor za povećanja te da bi raspodjela poreznog opterećenja mogla biti pravednija kada bi se preispitala porezna osnovica za općinski porez na nekretnine (Grundsteuer). Uvjeti za ulaganja u Njemačkoj mogli bi se poboljšati reformom lokalnog poreza na gospodarsku djelatnost (Gewerbesteuer) smanjenjem administrativnog opterećenja povezanog s naplatom poreza te smanjenjem postojećih poreznih olakšica za trgovačka društva koja se financiraju zaduživanjem. |
| --- | --- |

(11)

Njemačka je općenito ostvarila ograničen napredak u poboljšanju učinkovitosti poreznog sustava i njegova pogodovanja rastu te u smanjenju velikog poreznog opterećenja na rad. Veće mjere prelaska na izvore prihoda koji više pogoduju rastu nisu predviđene. Primjena smanjene stope PDV-a (trenutačno 7 %) mogla bi se suziti, a opća osnovica PDV-a proširiti. Relativno mali prihodi od periodičnog oporezivanja imovine naznačuju da postoji prostor za povećanja te da bi raspodjela poreznog opterećenja mogla biti pravednija kada bi se preispitala porezna osnovica za općinski porez na nekretnine (Grundsteuer). Uvjeti za ulaganja u Njemačkoj mogli bi se poboljšati reformom lokalnog poreza na gospodarsku djelatnost (Gewerbesteuer) smanjenjem administrativnog opterećenja povezanog s naplatom poreza te smanjenjem postojećih poreznih olakšica za trgovačka društva koja se financiraju zaduživanjem.

| (12) | Fiskalni okvir dopunjen je nacionalnim pravilom o uravnoteženom proračunu i uspostavom neovisnog savjetodavnog odbora. Čini se da su posebna pravila provedbe ustavnog pravila o uravnoteženom proračunu („kočnica duga”) i dalje potrebna u nekoliko saveznih pokrajina (Länder) kako bi se osigurala učinkovita primjena kočnice duga u godišnjem proračunskom ciklusu. Jačanje fiskalne odgovornosti trebalo bi se postići s pomoću planirane revizije fiskalnih odnosa između federacije, saveznih pokrajina i općina. |
| --- | --- |

(12)

Fiskalni okvir dopunjen je nacionalnim pravilom o uravnoteženom proračunu i uspostavom neovisnog savjetodavnog odbora. Čini se da su posebna pravila provedbe ustavnog pravila o uravnoteženom proračunu („kočnica duga”) i dalje potrebna u nekoliko saveznih pokrajina (Länder) kako bi se osigurala učinkovita primjena kočnice duga u godišnjem proračunskom ciklusu. Jačanje fiskalne odgovornosti trebalo bi se postići s pomoću planirane revizije fiskalnih odnosa između federacije, saveznih pokrajina i općina.

| (13) | Posljednjih su godina plaće porasle nakon duljeg razdoblja umjerenosti plaća, ali je u 2013. realni rast plaća bio umjereniji nego u 2012. Njemačka 2015. planira uvesti opću minimalnu plaću u iznosu od 8,50 EUR po satu, koja će se u potpunosti početi primjenjivati od 2017. Utjecaj uvođenja planirane opće minimalne plaće, čiji je cilj osigurati odgovarajući minimalni dohodak za radnike, zahtijeva podrobno praćenje, posebno na zaposlenost. Ograničeni napori uloženi su u smanjenje visokog poreznog klina, posebno za radnike s niskim primanjima. Donesena mirovinska reforma i trenutačni planovi reforme u području dugotrajne skrbi, koji uključuju veće stope doprinosa za socijalno osiguranje, opet bi mogli povisiti porezni klin. Njemačka je ostvarila određeni napredak u poboljšanju obrazovnih rezultata osoba u nepovoljnom položaju, ali veza između obrazovnih rezultata i društveno-gospodarskih prilika i dalje je jaka te je prisutna tijekom cijelog radnog vijeka osobe. Usprkos određenom napretku u pogledu poticajnih i integracijskih mjera dugotrajna nezaposlenost i dalje je problem, pa su potrebne dodatne mjere. Tek je ograničen napredak postignut u poduzimanju mjera radi lakšeg prelaska s malih poslova u oblik zaposlenja koje podliježe punim obvezatnim doprinosima za socijalno osiguranje. U području smanjenja nepoticajnih fiskalnih mjera za primatelje drugog dohotka u kućanstvu nije postignut napredak. Njemačka je postigla određeni napredak u povećanju dostupnosti mjesta za predškolsko obrazovanje i dječju skrb u punom vremenu, kao i u povećanju broja cjelodnevnih škola. Istovremeno u ustanovama za čuvanje djece i cjelodnevnim školama i dalje postoje regionalne razlike i problemi s kvalitetom. |
| --- | --- |

(13)

Posljednjih su godina plaće porasle nakon duljeg razdoblja umjerenosti plaća, ali je u 2013. realni rast plaća bio umjereniji nego u 2012. Njemačka 2015. planira uvesti opću minimalnu plaću u iznosu od 8,50 EUR po satu, koja će se u potpunosti početi primjenjivati od 2017. Utjecaj uvođenja planirane opće minimalne plaće, čiji je cilj osigurati odgovarajući minimalni dohodak za radnike, zahtijeva podrobno praćenje, posebno na zaposlenost. Ograničeni napori uloženi su u smanjenje visokog poreznog klina, posebno za radnike s niskim primanjima. Donesena mirovinska reforma i trenutačni planovi reforme u području dugotrajne skrbi, koji uključuju veće stope doprinosa za socijalno osiguranje, opet bi mogli povisiti porezni klin. Njemačka je ostvarila određeni napredak u poboljšanju obrazovnih rezultata osoba u nepovoljnom položaju, ali veza između obrazovnih rezultata i društveno-gospodarskih prilika i dalje je jaka te je prisutna tijekom cijelog radnog vijeka osobe. Usprkos određenom napretku u pogledu poticajnih i integracijskih mjera dugotrajna nezaposlenost i dalje je problem, pa su potrebne dodatne mjere. Tek je ograničen napredak postignut u poduzimanju mjera radi lakšeg prelaska s malih poslova u oblik zaposlenja koje podliježe punim obvezatnim doprinosima za socijalno osiguranje. U području smanjenja nepoticajnih fiskalnih mjera za primatelje drugog dohotka u kućanstvu nije postignut napredak. Njemačka je postigla određeni napredak u povećanju dostupnosti mjesta za predškolsko obrazovanje i dječju skrb u punom vremenu, kao i u povećanju broja cjelodnevnih škola. Istovremeno u ustanovama za čuvanje djece i cjelodnevnim školama i dalje postoje regionalne razlike i problemi s kvalitetom.

| (14) | Cilj je prijedloga vlade da se revidira Zakon o obnovljivoj energiji usporiti povećanje ukupnih troškova energije, ravnomjernije rasporediti troškove po korisnicima, nadzirati širenje obnovljivih izvora i promicati tržišnu integraciju. Treba pozorno pratiti provedbu reforme u smislu njezina utjecaja na ekonomičnost sustava podrške. U pogledu širenja mreže i suradnje sa susjednim zemljama potrebno je uložiti daljnje napore. |
| --- | --- |

(14)

Cilj je prijedloga vlade da se revidira Zakon o obnovljivoj energiji usporiti povećanje ukupnih troškova energije, ravnomjernije rasporediti troškove po korisnicima, nadzirati širenje obnovljivih izvora i promicati tržišnu integraciju. Treba pozorno pratiti provedbu reforme u smislu njezina utjecaja na ekonomičnost sustava podrške. U pogledu širenja mreže i suradnje sa susjednim zemljama potrebno je uložiti daljnje napore.

| (15) | Političko djelovanje radi daljnjeg poticanja konkurentnosti u uslužnim sektorima ograničeno je iako se u određenim zanimanjima i regijama pokrenute pojedinačne reforme, primjerice u pogledu odobrenja i poslovne komunikacije u građevinskom sektoru. Rast produktivnosti strukturno je niži u uslužnim sektorima nego u industriji, no on je osobito nizak u određenim uslužnim sektorima, posebice u profesionalnim uslugama. I dalje postoje prepreke ulasku na tržište i pružanju profesionalnih usluga, kao što su ograničenja pravnog oblika i vlasničkog udjela te uvjeti stručnih kvalifikacija. Raznolikost pravnih okvira za profesionalne usluge u saveznim pokrajinama pokazuju na činjenicu da postoji mogućnost prepoznavanja najmanje opterećujućih regulatornih pristupa i njihova širenja na cijelu zemlju. Vrijednost ugovora koje njemačka nadležna tijela objavljuju na temelju propisa EU-a o javnoj nabavi i dalje je među najnižima u Uniji. Sveobuhvatni prijelaz na transparentno e-tržište javne nabave mogao bi ojačati konkurentnost. U sektoru maloprodaje propisima povezanima s planiranjem u određenim saveznim pokrajinama i dalje se ograničavaju novi ulasci na tržište. Napredak u poboljšanju konkurentnosti željezničkog tržišta ograničen je. |
| --- | --- |

(15)

Političko djelovanje radi daljnjeg poticanja konkurentnosti u uslužnim sektorima ograničeno je iako se u određenim zanimanjima i regijama pokrenute pojedinačne reforme, primjerice u pogledu odobrenja i poslovne komunikacije u građevinskom sektoru. Rast produktivnosti strukturno je niži u uslužnim sektorima nego u industriji, no on je osobito nizak u određenim uslužnim sektorima, posebice u profesionalnim uslugama. I dalje postoje prepreke ulasku na tržište i pružanju profesionalnih usluga, kao što su ograničenja pravnog oblika i vlasničkog udjela te uvjeti stručnih kvalifikacija. Raznolikost pravnih okvira za profesionalne usluge u saveznim pokrajinama pokazuju na činjenicu da postoji mogućnost prepoznavanja najmanje opterećujućih regulatornih pristupa i njihova širenja na cijelu zemlju. Vrijednost ugovora koje njemačka nadležna tijela objavljuju na temelju propisa EU-a o javnoj nabavi i dalje je među najnižima u Uniji. Sveobuhvatni prijelaz na transparentno e-tržište javne nabave mogao bi ojačati konkurentnost. U sektoru maloprodaje propisima povezanima s planiranjem u određenim saveznim pokrajinama i dalje se ograničavaju novi ulasci na tržište. Napredak u poboljšanju konkurentnosti željezničkog tržišta ograničen je.

| (16) | Njemačka je ostvarila ograničen napredak u mjerama koje se poduzimaju radi konsolidacije bankarskog sektora, posebice poboljšanjem okvira upravljanja. Odlukama Komisije o državnim potporama znatno se potaknulo restrukturiranje pokrajinskih banaka (Landesbanken) posljednjih godina, a sektor je i dalje fragmentiran. Potrebno je uložiti daljnje napore radi rješavanja strukturnih i upravnih prepreka koje sprečavaju tržišno usmjerenu konsolidaciju, što bi pojačalo i sveukupnu učinkovitost financijskog sektora. Revizijom pravnog okvira drugog bankarskog stupa mogla bi se dati daljnja podrška konsolidaciji u javnom bankarskom sektoru. |
| --- | --- |

(16)

Njemačka je ostvarila ograničen napredak u mjerama koje se poduzimaju radi konsolidacije bankarskog sektora, posebice poboljšanjem okvira upravljanja. Odlukama Komisije o državnim potporama znatno se potaknulo restrukturiranje pokrajinskih banaka (Landesbanken) posljednjih godina, a sektor je i dalje fragmentiran. Potrebno je uložiti daljnje napore radi rješavanja strukturnih i upravnih prepreka koje sprečavaju tržišno usmjerenu konsolidaciju, što bi pojačalo i sveukupnu učinkovitost financijskog sektora. Revizijom pravnog okvira drugog bankarskog stupa mogla bi se dati daljnja podrška konsolidaciji u javnom bankarskom sektoru.

| (17) | Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu njemačke ekonomske politike. Donijela je procjenu nacionalnog programa reformi i programa stabilnosti. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Njemačkoj, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 4. u nastavku. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu njemačke ekonomske politike. Donijela je procjenu nacionalnog programa reformi i programa stabilnosti. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Njemačkoj, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 4. u nastavku.

| (18) | S obzirom na ovu procjenu, Vijeće je preispitalo program stabilnosti, a njegovo je mišljenje (6) navedeno osobito u preporuci 1. u nastavku. |
| --- | --- |

(18)

S obzirom na ovu procjenu, Vijeće je preispitalo program stabilnosti, a njegovo je mišljenje (6) navedeno osobito u preporuci 1. u nastavku.

| (19) | S obzirom na detaljno preispitivanje koje provodi Komisija i ove ocjene, Vijeće je preispitalo nacionalni program reformi i program stabilnosti. Njegove preporuke na temelju članka 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1. do 4. u nastavku. |
| --- | --- |

(19)

S obzirom na detaljno preispitivanje koje provodi Komisija i ove ocjene, Vijeće je preispitalo nacionalni program reformi i program stabilnosti. Njegove preporuke na temelju članka 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1. do 4. u nastavku.

| (20) | Komisija je u kontekstu europskog semestra provela i analizu ekonomske politike europodručja kao cjeline. Na temelju toga Vijeće je izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (7). Kao država čija je valuta euro, Njemačka bi trebala osigurati potpunu i pravovremenu provedbu tih preporuka. |
| --- | --- |

(20)

Komisija je u kontekstu europskog semestra provela i analizu ekonomske politike europodručja kao cjeline. Na temelju toga Vijeće je izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (7). Kao država čija je valuta euro, Njemačka bi trebala osigurati potpunu i pravovremenu provedbu tih preporuka.

OVIME PREPORUČUJE Njemačkoj da u razdoblju 2014. – 2015. poduzme mjere kako bi:

| 1. | provela fiskalnu politiku usmjerenu na rast i zadržala dobar fiskalni položaj, jamčeći da će se držati srednjoročnog proračunskog cilja tijekom razdoblja obuhvaćenog programom stabilnosti te da će se udio duga opće države zadržati na trajno silaznoj putanji; posebice iskoristila manevarski prostor za veća i učinkovitija javna ulaganja u infrastrukturu, obrazovanje i istraživanje; poboljšala učinkovitost poreznog sustava, posebice širenjem porezne osnovice, posebno na potrošnju, preispitivanjem osnovice općinskog poreza na nekretnine, poboljšanjem porezne uprave i revizijom lokalnog poreza na gospodarsku djelatnost, među inim i radi poticanja privatnog ulaganja; uložila dodatne napore radi povećanja ekonomičnosti javne potrošnje u području zdravstva i dugotrajne skrbi; osigurala održivost javnog mirovinskog sustava i. financiranjem novih neosiguravajućih ili vanjskih naknada (Mütterrente) iz poreznih prihoda, među inim i kako bi se izbjeglo daljnje povećanje doprinosa za socijalno osiguranje, ii. povećanjem poticaja za kasnije umirovljenje te iii. povećanjem pokrivenosti u drugom i trećem mirovinskom stupu; dovršila dosljednu provedbu kočnice duga u svim saveznim pokrajinama, jamčeći pravovremenost i relevantnost postupaka praćenja i korektivnih mehanizama; poboljšala oblik fiskalnih odnosa između federacije, saveznih pokrajina i općina među inim i kako bi osigurala odgovarajuća javna ulaganja na svim razinama vlasti; |
| --- | --- |

1.

provela fiskalnu politiku usmjerenu na rast i zadržala dobar fiskalni položaj, jamčeći da će se držati srednjoročnog proračunskog cilja tijekom razdoblja obuhvaćenog programom stabilnosti te da će se udio duga opće države zadržati na trajno silaznoj putanji; posebice iskoristila manevarski prostor za veća i učinkovitija javna ulaganja u infrastrukturu, obrazovanje i istraživanje; poboljšala učinkovitost poreznog sustava, posebice širenjem porezne osnovice, posebno na potrošnju, preispitivanjem osnovice općinskog poreza na nekretnine, poboljšanjem porezne uprave i revizijom lokalnog poreza na gospodarsku djelatnost, među inim i radi poticanja privatnog ulaganja; uložila dodatne napore radi povećanja ekonomičnosti javne potrošnje u području zdravstva i dugotrajne skrbi; osigurala održivost javnog mirovinskog sustava i. financiranjem novih neosiguravajućih ili vanjskih naknada (Mütterrente) iz poreznih prihoda, među inim i kako bi se izbjeglo daljnje povećanje doprinosa za socijalno osiguranje, ii. povećanjem poticaja za kasnije umirovljenje te iii. povećanjem pokrivenosti u drugom i trećem mirovinskom stupu; dovršila dosljednu provedbu kočnice duga u svim saveznim pokrajinama, jamčeći pravovremenost i relevantnost postupaka praćenja i korektivnih mehanizama; poboljšala oblik fiskalnih odnosa između federacije, saveznih pokrajina i općina među inim i kako bi osigurala odgovarajuća javna ulaganja na svim razinama vlasti;

| 2. | poboljšala uvjete za daljnju podršku domaćoj potražnji, među inim smanjenjem visokih poreza i doprinosa za socijalno osiguranje, posebice za radnike s niskim primanjima; pri primjeni opće minimalne plaće pratila njezin utjecaj na zaposlenost; poboljšala zapošljavanje radnika daljnjim poboljšanjem obrazovnih rezultata osoba u nepovoljnom položaju i provođenjem ambicioznijih poticajnih i integracijskih mjera na tržištu rada, posebice za dugotrajno nezaposlene osobe; poduzela mjere smanjenja nepoticajnih fiskalnih mjera, osobito za primatelje drugog dohotka u kućanstvu, i olakšala prelazak s malih poslova u oblik zaposlenja koje podliježe punim obvezatnim doprinosima za socijalno osiguranje; riješila regionalnu nedostatnu dostupnost ustanova za cjelodnevno čuvanje djece i cjelodnevnih škola, poboljšavajući pritom sveukupnu kvalitetu obrazovanja; |
| --- | --- |

2.

poboljšala uvjete za daljnju podršku domaćoj potražnji, među inim smanjenjem visokih poreza i doprinosa za socijalno osiguranje, posebice za radnike s niskim primanjima; pri primjeni opće minimalne plaće pratila njezin utjecaj na zaposlenost; poboljšala zapošljavanje radnika daljnjim poboljšanjem obrazovnih rezultata osoba u nepovoljnom položaju i provođenjem ambicioznijih poticajnih i integracijskih mjera na tržištu rada, posebice za dugotrajno nezaposlene osobe; poduzela mjere smanjenja nepoticajnih fiskalnih mjera, osobito za primatelje drugog dohotka u kućanstvu, i olakšala prelazak s malih poslova u oblik zaposlenja koje podliježe punim obvezatnim doprinosima za socijalno osiguranje; riješila regionalnu nedostatnu dostupnost ustanova za cjelodnevno čuvanje djece i cjelodnevnih škola, poboljšavajući pritom sveukupnu kvalitetu obrazovanja;

| 3. | zadržala minimalne sveukupne troškove preoblikovanja energetskog sustava; posebice pratila utjecaj reforme Zakona o obnovljivoj energiji na ekonomičnost sustava podrške za obnovljive izvore energije; uložila veće napore u ubrzanje širenja nacionalne i prekogranične elektroenergetske i plinske mreže; poboljšala suradnju u području energetske politike sa susjednim zemljama; |
| --- | --- |

3.

zadržala minimalne sveukupne troškove preoblikovanja energetskog sustava; posebice pratila utjecaj reforme Zakona o obnovljivoj energiji na ekonomičnost sustava podrške za obnovljive izvore energije; uložila veće napore u ubrzanje širenja nacionalne i prekogranične elektroenergetske i plinske mreže; poboljšala suradnju u području energetske politike sa susjednim zemljama;

| 4. | poduzela ambicioznije mjere daljnjeg poticanja konkurentnosti u uslužnom sektoru, uključujući određene profesionalne usluge, među inim i revizijom postojećeg pravnog okvira te objedinjujući najbolje prakse svih saveznih pokrajina; utvrdila razloge niske vrijednosti javnih ugovora za javnu nabavu na temelju zakonodavstva EU-a; uložile veće napore u uklanjanju neopravdanih propisa povezanih s planiranjem kojima se ograničavaju novi ulasci u maloprodajni sektor; poduzela mjere uklanjanja preostalih prepreka konkurentnosti u željezničkom sektoru; poduzela konsolidacijske napore u sektoru pokrajinskih banaka, među inim i poboljšanjem okvira upravljanja. |
| --- | --- |

4.

poduzela ambicioznije mjere daljnjeg poticanja konkurentnosti u uslužnom sektoru, uključujući određene profesionalne usluge, među inim i revizijom postojećeg pravnog okvira te objedinjujući najbolje prakse svih saveznih pokrajina; utvrdila razloge niske vrijednosti javnih ugovora za javnu nabavu na temelju zakonodavstva EU-a; uložile veće napore u uklanjanju neopravdanih propisa povezanih s planiranjem kojima se ograničavaju novi ulasci u maloprodajni sektor; poduzela mjere uklanjanja preostalih prepreka konkurentnosti u željezničkom sektoru; poduzela konsolidacijske napore u sektoru pokrajinskih banaka, među inim i poboljšanjem okvira upravljanja.

Sastavljeno u Bruxellesu 8. srpnja 2014.

Za Vijeće

Predsjednik

P. C. PADOAN

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  Zadržana za 2014. Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

3

(4)  SL C 217, 30.7.2013., str. 33.

4

(5)  Uredba (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o zajedničkim odredbama za praćenje i procjenu nacrta proračunskih planova i osiguranju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju (SL L 140, 27.5.2013., str.11.)

5

(6)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

6

(7)  Vidjeti stranicu 141 ovog Službenog lista.

7

---

| 29.7.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 247/25 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 247/25

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 8. srpnja 2014.

o nacionalnom programu reformi 2014. Estonije i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Estonije za 2014.

2014/C 247/06

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020. temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika, koja je usredotočena na glavna područja u kojima je potrebno djelovanje kako bi se potaknuo europski potencijal za održivi rast i konkurentnost. |
| --- | --- |

(1)

Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020. temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika, koja je usredotočena na glavna područja u kojima je potrebno djelovanje kako bi se potaknuo europski potencijal za održivi rast i konkurentnost.

| (2) | Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (od 2010. do 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (2), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (od 2010. do 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (2), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

| (3) | Šefovi država ili vlada država članica donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Donijeli su odluku o poduzimanju mjera na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. te provedbi preporuka po državama članicama. |
| --- | --- |

(3)

Šefovi država ili vlada država članica donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Donijeli su odluku o poduzimanju mjera na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. te provedbi preporuka po državama članicama.

| (4) | Vijeće je 9. srpnja 2013. donijelo preporuku (3) o nacionalnom programu reformi Estonije za 2013. i dalo mišljenje o ažuriranom programu stabilnosti Estonije za razdoblje 2012. – 2017. Komisija je 15. studenoga 2013., u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4) dostavila svoje mišljenje o nacrtu proračunskog plana Estonije za 2014. |
| --- | --- |

(4)

Vijeće je 9. srpnja 2013. donijelo preporuku (3) o nacionalnom programu reformi Estonije za 2013. i dalo mišljenje o ažuriranom programu stabilnosti Estonije za razdoblje 2012. – 2017. Komisija je 15. studenoga 2013., u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4) dostavila svoje mišljenje o nacrtu proračunskog plana Estonije za 2014.

| (5) | Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2014. za koordinaciju ekonomske politike. Komisija je također 13. studenoga 2013. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (5) donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem Estoniju ne smatra državom članicom za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2014. za koordinaciju ekonomske politike. Komisija je također 13. studenoga 2013. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (5) donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem Estoniju ne smatra državom članicom za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

| (6) | Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjere za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave. |
| --- | --- |

(6)

Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjere za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave.

| (7) | Estonija je 8. svibnja 2014. podnijela svoj nacionalni program reformi za 2014., a 29. travnja 2014. i program stabilnosti za 2014. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena. |
| --- | --- |

(7)

Estonija je 8. svibnja 2014. podnijela svoj nacionalni program reformi za 2014., a 29. travnja 2014. i program stabilnosti za 2014. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

| (8) | Cilj proračunske strategije iz programa stabilnosti za 2014. jest postići srednjoročni cilj koji se održava kroz cijeli program te osigurati dovoljne fiskalne rezerve za teške gospodarske uvjete. Programom stabilnosti potvrđuje se prethodni srednjoročni cilj strukturnog suficita, koji je stroži od zahtjeva u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Očekuje se da će se ponovno izračunani strukturni saldo Estonije u 2014. pogoršati za 0,1 postotni bod BDP-a, odstupajući time od potrebnog kretanja prilagodbe, a zatim u 2015. poboljšati za 0,4 postotna boda BDP-a i na taj način ostati uglavnom uravnotežen u razdoblju 2016. – 2017. Nadalje, u okviru programa stabilnosti ističe se rizik od odstupanja od referentnog mjerila za rashode u 2014. i rizik od znatnog odstupanja u 2015. Ukupno gledajući, predviđeno kretanje prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog cilja predstavlja rizik u pogledu ispunjenja zahtjeva Pakta o stabilnosti i rastu. |
| --- | --- |

(8)

Cilj proračunske strategije iz programa stabilnosti za 2014. jest postići srednjoročni cilj koji se održava kroz cijeli program te osigurati dovoljne fiskalne rezerve za teške gospodarske uvjete. Programom stabilnosti potvrđuje se prethodni srednjoročni cilj strukturnog suficita, koji je stroži od zahtjeva u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Očekuje se da će se ponovno izračunani strukturni saldo Estonije u 2014. pogoršati za 0,1 postotni bod BDP-a, odstupajući time od potrebnog kretanja prilagodbe, a zatim u 2015. poboljšati za 0,4 postotna boda BDP-a i na taj način ostati uglavnom uravnotežen u razdoblju 2016. – 2017. Nadalje, u okviru programa stabilnosti ističe se rizik od odstupanja od referentnog mjerila za rashode u 2014. i rizik od znatnog odstupanja u 2015. Ukupno gledajući, predviđeno kretanje prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog cilja predstavlja rizik u pogledu ispunjenja zahtjeva Pakta o stabilnosti i rastu.

| (9) | Makroekonomski scenarij na kojem se temelje fiskalna predviđanja u okviru programa stabilnosti, a koji nije odobrilo neovisno tijelo, uvjerljiv je i općenito u skladu s proljetnom prognozom službi Komisije iz 2014. Tom se prognozom predviđa pogoršanje strukturnog deficita za 0,1 % BDP-a u 2014., što dovodi do odstupanja od 0,3 % BDP-a u usporedbi s potrebnom prilagodbom te znatnog odstupanja ako se ocjenjuje u razdoblju od dvije godine. Komisija u 2015. predviđa još jedno pogoršanje strukturnog salda od 0,2 % BDP-a, što upućuje na znatno odstupanje od potrebne prilagodbe prema srednjoročnom cilju. Očekuje se i znatno odstupanje od referentnog mjerila za rashode u razdoblju 2014. – 2015. Na temelju ocjene programa stabilnosti za 2014. i prognoze Komisije te u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 1466/97 Vijeće smatra da u 2014. i 2015. postoji rizik od znatnog odstupanja od srednjoročnog cilja. Pravilo o strukturnom saldu kojim se nalaže usklađivanje s Ugovorom o stabilnosti, usklađivanju i upravljanju stupilo je na snagu 23. ožujka 2014. u okviru novog Zakona o državnom proračunu Estonije, ali ga je i dalje potrebno dopuniti jačanjem obvezujuće prirode višegodišnjih ciljeva u području rashoda. |
| --- | --- |

(9)

Makroekonomski scenarij na kojem se temelje fiskalna predviđanja u okviru programa stabilnosti, a koji nije odobrilo neovisno tijelo, uvjerljiv je i općenito u skladu s proljetnom prognozom službi Komisije iz 2014. Tom se prognozom predviđa pogoršanje strukturnog deficita za 0,1 % BDP-a u 2014., što dovodi do odstupanja od 0,3 % BDP-a u usporedbi s potrebnom prilagodbom te znatnog odstupanja ako se ocjenjuje u razdoblju od dvije godine. Komisija u 2015. predviđa još jedno pogoršanje strukturnog salda od 0,2 % BDP-a, što upućuje na znatno odstupanje od potrebne prilagodbe prema srednjoročnom cilju. Očekuje se i znatno odstupanje od referentnog mjerila za rashode u razdoblju 2014. – 2015. Na temelju ocjene programa stabilnosti za 2014. i prognoze Komisije te u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 1466/97 Vijeće smatra da u 2014. i 2015. postoji rizik od znatnog odstupanja od srednjoročnog cilja. Pravilo o strukturnom saldu kojim se nalaže usklađivanje s Ugovorom o stabilnosti, usklađivanju i upravljanju stupilo je na snagu 23. ožujka 2014. u okviru novog Zakona o državnom proračunu Estonije, ali ga je i dalje potrebno dopuniti jačanjem obvezujuće prirode višegodišnjih ciljeva u području rashoda.

| (10) | U području tržišta rada postignut je znatan napredak u smanjenju nezaposlenosti mladih i dugotrajne nezaposlenosti. Posebnu je pozornost potrebno posvetiti mjerama kojima se osobe s niskim primanjima potiče na rad. Potrebno je uložiti dodatne napore u rješavanje problema sve većeg manjka radne snage, uključujući manjka uzrokovanog starenjem i napuštanjem tržišta rada zbog zdravstvenih razloga i invaliditeta. Stoga je iznimno važno pravodobno donijeti i provesti reforme u području radne sposobnosti te osigurati raspoloživost usluga potpore. Troškovna učinkovitost u području obiteljske politike mogla bi se dodatno poboljšati, između ostalog poticanjem pristupa skrbi za djecu. Očekuje se da će se time potaknuti rani povratak žena na tržište rada i smanjiti trajno velika razlika u plaćama među spolovima. Potrebno je povećati napore u području promicanja poduzetništva i otvaranja radnih mjesta u regijama izvan Tallina i Tartua kako bi se spriječilo povećanje razlika u gospodarskom razvoju te smanjila nezaposlenost, posebice među osobama s niskim kvalifikacijama. |
| --- | --- |

(10)

U području tržišta rada postignut je znatan napredak u smanjenju nezaposlenosti mladih i dugotrajne nezaposlenosti. Posebnu je pozornost potrebno posvetiti mjerama kojima se osobe s niskim primanjima potiče na rad. Potrebno je uložiti dodatne napore u rješavanje problema sve većeg manjka radne snage, uključujući manjka uzrokovanog starenjem i napuštanjem tržišta rada zbog zdravstvenih razloga i invaliditeta. Stoga je iznimno važno pravodobno donijeti i provesti reforme u području radne sposobnosti te osigurati raspoloživost usluga potpore. Troškovna učinkovitost u području obiteljske politike mogla bi se dodatno poboljšati, između ostalog poticanjem pristupa skrbi za djecu. Očekuje se da će se time potaknuti rani povratak žena na tržište rada i smanjiti trajno velika razlika u plaćama među spolovima. Potrebno je povećati napore u području promicanja poduzetništva i otvaranja radnih mjesta u regijama izvan Tallina i Tartua kako bi se spriječilo povećanje razlika u gospodarskom razvoju te smanjila nezaposlenost, posebice među osobama s niskim kvalifikacijama.

| (11) | U području obrazovanja i osposobljavanja nedavno su donesene reforme u cilju usklađivanja obrazovanja i zahtjeva tržišta rada. Potrebni su daljnji napori da bi se olakšao prelazak iz obrazovanja u radni odnos. Bit će potrebni sustavni napori, posebno oni koji uključuju socijalne partnere, kako bi se povećalo sudjelovanje u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju te učenju kroz rad, a posebno naukovanju. Provedba strategije cjeloživotnog učenja zahtijevat će ulaganje znatnih napora kako bi se osiguralo prijeko potrebno stjecanje dodatnih i novih vještina te novih razina kvalifikacija, posebno za osobe koje se nalaze u nepovoljnom položaju na tržištu rada. Razvijen je okvir za pametnu specijalizaciju koji obuhvaća strategiju za poduzetništvo i rast te strategiju za istraživanje, razvoj i inovacije, a posebna pozornost usmjerena je na zajedničke prioritete, uz dodatno usavršavanje tematskih područja. Zbog male veličine estonskog gospodarstva potrebno je nastaviti ulagati napore u internacionalizaciju sustava istraživanja, razvoja i inovacija te njegovo uvrštavanje među prioritete. |
| --- | --- |

(11)

U području obrazovanja i osposobljavanja nedavno su donesene reforme u cilju usklađivanja obrazovanja i zahtjeva tržišta rada. Potrebni su daljnji napori da bi se olakšao prelazak iz obrazovanja u radni odnos. Bit će potrebni sustavni napori, posebno oni koji uključuju socijalne partnere, kako bi se povećalo sudjelovanje u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju te učenju kroz rad, a posebno naukovanju. Provedba strategije cjeloživotnog učenja zahtijevat će ulaganje znatnih napora kako bi se osiguralo prijeko potrebno stjecanje dodatnih i novih vještina te novih razina kvalifikacija, posebno za osobe koje se nalaze u nepovoljnom položaju na tržištu rada. Razvijen je okvir za pametnu specijalizaciju koji obuhvaća strategiju za poduzetništvo i rast te strategiju za istraživanje, razvoj i inovacije, a posebna pozornost usmjerena je na zajedničke prioritete, uz dodatno usavršavanje tematskih područja. Zbog male veličine estonskog gospodarstva potrebno je nastaviti ulagati napore u internacionalizaciju sustava istraživanja, razvoja i inovacija te njegovo uvrštavanje među prioritete.

| (12) | Intenzitet upotrebe resursa u Estoniji ostaje vrlo visok. Ostvaren je napredak u poboljšanju energetske učinkovitosti javnih zgrada, ali su potrebni daljnji i veći napori u tom području, posebno u stambenom i industrijskom sektoru. Znatan je napredak postignut u području upravljanja otpadom i odlagališta, ali je potrebno osigurati gospodarsku održivost recikliranja. Potrebno je provesti mjere u okviru razvojnog plana za područje prometa kako bi se postiglo smanjenje emisija CO2 u sektoru izvan sustava trgovanja emisijskim jedinicama u Estoniji. Energetska učinkovitost prijevoza tereta može se povećati upotrebnom održivijih načina prijevoza. Upotrebu javnog prijevoza moguće je dodatno povećati jačanjem usklađenosti regionalnih mreža i povezanosti između autobusnog i željezničkog prijevoza putnika. U porastu je upotreba osobnih vozila, pri čemu je prosječna starost voznog parka osobnih vozila gotovo dvostruko veća od prosjeka EU-a, a nova osobna vozila među najvećim su zagađivačima u Uniji. Potrebno je znatno jačanje poticaja u vezi s pitanjima okoliša, što uključuje oporezivanje. Iako su poduzeti obećavajući koraci u pogledu prekograničnih veza u području energetike, za potpunu povezanost estonskog energetskog tržišta s Unijom bit će potrebno vrijeme i ulaganja. |
| --- | --- |

(12)

Intenzitet upotrebe resursa u Estoniji ostaje vrlo visok. Ostvaren je napredak u poboljšanju energetske učinkovitosti javnih zgrada, ali su potrebni daljnji i veći napori u tom području, posebno u stambenom i industrijskom sektoru. Znatan je napredak postignut u području upravljanja otpadom i odlagališta, ali je potrebno osigurati gospodarsku održivost recikliranja. Potrebno je provesti mjere u okviru razvojnog plana za područje prometa kako bi se postiglo smanjenje emisija CO2 u sektoru izvan sustava trgovanja emisijskim jedinicama u Estoniji. Energetska učinkovitost prijevoza tereta može se povećati upotrebnom održivijih načina prijevoza. Upotrebu javnog prijevoza moguće je dodatno povećati jačanjem usklađenosti regionalnih mreža i povezanosti između autobusnog i željezničkog prijevoza putnika. U porastu je upotreba osobnih vozila, pri čemu je prosječna starost voznog parka osobnih vozila gotovo dvostruko veća od prosjeka EU-a, a nova osobna vozila među najvećim su zagađivačima u Uniji. Potrebno je znatno jačanje poticaja u vezi s pitanjima okoliša, što uključuje oporezivanje. Iako su poduzeti obećavajući koraci u pogledu prekograničnih veza u području energetike, za potpunu povezanost estonskog energetskog tržišta s Unijom bit će potrebno vrijeme i ulaganja.

| (13) | Rastuće regionalne razlike zajedno s negativnim demografskim kretanjima, neučinkovitošću i manjkom suradnje među nadležnim lokalnim tijelima slabe razvojni potencijal Estonije. To djelomično odražava stalnu neusklađenost između fiskalnog kapaciteta i dodijeljenih odgovornosti u malim općinama kao i ograničene ekonomije razmjera. Preduvjet za učinkovitost poticajnih mjera i mjera na tržištu rada učinkovitije je i pristupačnije pružanje kvalitetnih javnih usluga na lokalnoj razini, utemeljeno na područjima usluga i minimalnim standardima usluga, posebice u području prijevoza, dugotrajne skrbi, obrazovanja u ranom djetinjstvu i socijalnih usluga. |
| --- | --- |

(13)

Rastuće regionalne razlike zajedno s negativnim demografskim kretanjima, neučinkovitošću i manjkom suradnje među nadležnim lokalnim tijelima slabe razvojni potencijal Estonije. To djelomično odražava stalnu neusklađenost između fiskalnog kapaciteta i dodijeljenih odgovornosti u malim općinama kao i ograničene ekonomije razmjera. Preduvjet za učinkovitost poticajnih mjera i mjera na tržištu rada učinkovitije je i pristupačnije pružanje kvalitetnih javnih usluga na lokalnoj razini, utemeljeno na područjima usluga i minimalnim standardima usluga, posebice u području prijevoza, dugotrajne skrbi, obrazovanja u ranom djetinjstvu i socijalnih usluga.

| (14) | Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu estonske gospodarske politike. Donijela je procjenu nacionalnog programa reformi i programa stabilnosti. U obzir je uzela i njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Estoniji i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Europskom unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Preporuke Komisije iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 5. u nastavku. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu estonske gospodarske politike. Donijela je procjenu nacionalnog programa reformi i programa stabilnosti. U obzir je uzela i njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Estoniji i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Europskom unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Preporuke Komisije iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 5. u nastavku.

| (15) | Vijeće je u okviru tog ocjenjivanja preispitalo program stabilizacije, a njegovo mišljenje (6) posebno odražava preporuka br. 1. u nastavku. |
| --- | --- |

(15)

Vijeće je u okviru tog ocjenjivanja preispitalo program stabilizacije, a njegovo mišljenje (6) posebno odražava preporuka br. 1. u nastavku.

| (16) | Komisija je u okviru europskog semestra provela i analizu gospodarske politike eurpodručja u cjelini. Na toj je osnovi Vijeće donijelo specifične preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (7). Kao država čija je valuta euro, i Estonija bi trebala osigurati da se te preporuke provedu u cijelosti i na vrijeme, |
| --- | --- |

(16)

Komisija je u okviru europskog semestra provela i analizu gospodarske politike eurpodručja u cjelini. Na toj je osnovi Vijeće donijelo specifične preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (7). Kao država čija je valuta euro, i Estonija bi trebala osigurati da se te preporuke provedu u cijelosti i na vrijeme,

PREPORUČUJE Estoniji da u razdoblju od 2014. do 2015. poduzme mjere kojima je cilj:

| 1. | Osnažiti proračunske mjere za 2014. s obzirom na rastuću razliku od 0,3 % BDP-a na temelju proljetne prognoze službi Komisije iz 2014., koja upućuje na rizik od znatnog odstupanja u odnosu na preventivni ogranak zahtjeva Pakta o stabilnosti i rastu. Znatno ojačati proračunsku strategiju u 2015. kako bi se osiguralo postizanje srednjoročnih ciljeva i njihovo održavanje nakon toga. Dopuniti proračunsko pravilo pravilima o višegodišnjim rashodima u okviru srednjoročnog proračunskog okvira koja bi bila više obvezujuća i nastaviti jačati učinkovitost javne potrošnje. |
| --- | --- |

1.

Osnažiti proračunske mjere za 2014. s obzirom na rastuću razliku od 0,3 % BDP-a na temelju proljetne prognoze službi Komisije iz 2014., koja upućuje na rizik od znatnog odstupanja u odnosu na preventivni ogranak zahtjeva Pakta o stabilnosti i rastu. Znatno ojačati proračunsku strategiju u 2015. kako bi se osiguralo postizanje srednjoročnih ciljeva i njihovo održavanje nakon toga. Dopuniti proračunsko pravilo pravilima o višegodišnjim rashodima u okviru srednjoročnog proračunskog okvira koja bi bila više obvezujuća i nastaviti jačati učinkovitost javne potrošnje.

| 2. | Poboljšati poticaje za rad s pomoću mjera usmjerenih na osobe s niskim dohotkom. Usmjeriti napore za uključenje na tržište rada osiguravanjem pravodobnog donošenja i provedbe reforme u području radne sposobnosti. Povećati učinkovitost i ekonomičnost obiteljske politike uz istodobno poboljšanje raspoloživosti i dostupnosti skrbi za djecu. Provesti usklađene mjere za poticanje gospodarskog razvoja i poduzetništva u regijama s visokom nezaposlenošću. |
| --- | --- |

2.

Poboljšati poticaje za rad s pomoću mjera usmjerenih na osobe s niskim dohotkom. Usmjeriti napore za uključenje na tržište rada osiguravanjem pravodobnog donošenja i provedbe reforme u području radne sposobnosti. Povećati učinkovitost i ekonomičnost obiteljske politike uz istodobno poboljšanje raspoloživosti i dostupnosti skrbi za djecu. Provesti usklađene mjere za poticanje gospodarskog razvoja i poduzetništva u regijama s visokom nezaposlenošću.

| 3. | Poboljšati razinu vještina i kvalifikacija kako bi se osigurala usklađenost sustava obrazovanja i osposobljavanja s potrebama tržišta rada proširivanjem mjera za cjeloživotno učenje i sustavnim povećavanjem sudjelovanja u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju, uključujući naukovanje. Dodatno osnažiti određivanje prioriteta i specijalizaciju u sustavima istraživanja i inovacija te jačati suradnju između poduzeća, visokog obrazovanja i istraživačkih institucija kako bi se pridonijelo konkurenciji na međunarodnoj razini. |
| --- | --- |

3.

Poboljšati razinu vještina i kvalifikacija kako bi se osigurala usklađenost sustava obrazovanja i osposobljavanja s potrebama tržišta rada proširivanjem mjera za cjeloživotno učenje i sustavnim povećavanjem sudjelovanja u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju, uključujući naukovanje. Dodatno osnažiti određivanje prioriteta i specijalizaciju u sustavima istraživanja i inovacija te jačati suradnju između poduzeća, visokog obrazovanja i istraživačkih institucija kako bi se pridonijelo konkurenciji na međunarodnoj razini.

| 4. | Pojačati napore u području poboljšanja energetske učinkovitosti, posebice u stambenim i industrijskim zgradama. Znatno ojačati poticaje u vezi s okolišem u prijevoznom sektoru kako bi se pridonijelo mobilnosti za koju su potrebni manji resursi. Nastaviti razvijati prekograničnu povezanost sa susjednim državama članicama kako bi se diversificirali izvori energije i promicalo tržišno natjecanje boljom integracijom baltičkih energetskih tržišta. |
| --- | --- |

4.

Pojačati napore u području poboljšanja energetske učinkovitosti, posebice u stambenim i industrijskim zgradama. Znatno ojačati poticaje u vezi s okolišem u prijevoznom sektoru kako bi se pridonijelo mobilnosti za koju su potrebni manji resursi. Nastaviti razvijati prekograničnu povezanost sa susjednim državama članicama kako bi se diversificirali izvori energije i promicalo tržišno natjecanje boljom integracijom baltičkih energetskih tržišta.

| 5. | Bolje uskladiti prihode lokalne vlasti u odnosu na dodijeljene odgovornosti. Poboljšati učinkovitost lokalnih vlasti i osigurati pružanje kvalitetnih javnih usluga na lokalnoj razini, osobito socijalnih usluga koje prate poticajne mjere. |
| --- | --- |

5.

Bolje uskladiti prihode lokalne vlasti u odnosu na dodijeljene odgovornosti. Poboljšati učinkovitost lokalnih vlasti i osigurati pružanje kvalitetnih javnih usluga na lokalnoj razini, osobito socijalnih usluga koje prate poticajne mjere.

Sastavljeno u Bruxellesu 8. srpnja 2014.

Za Vijeće

Predsjednik

P. C. PADOAN

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  Zadržana za 2014. Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

2

(3)  SL C 217, 30.7.2013., str. 21.

3

(4)  Uredba (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o zajedničkim odredbama za praćenje i procjenu nacrta proračunskih planova i osiguranju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju (SL L 140, 27.5.2013., str.11.).

4

(5)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.)

5

(6)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.

6

(7)  Vidjeti stranicu 141 ovog Službenog lista.

7

---

| 29.7.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 247/29 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 247/29

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 8. srpnja 2014.

o nacionalnom programu reformi Irske za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Irske za 2014.

2014/C 247/07

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020. temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika, kojom se usredotočuje na glavna područja u kojima je potrebno djelovanje kako bi se potaknuo europski potencijal za održivi rast i konkurentnost. |
| --- | --- |

(1)

Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020. temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika, kojom se usredotočuje na glavna područja u kojima je potrebno djelovanje kako bi se potaknuo europski potencijal za održivi rast i konkurentnost.

| (2) | Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

| (3) | Šefovi država ili vlada država članica donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Odlučili su da je potrebno poduzeti mjere na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije „Europa 2020.” i provedbi preporuka po državama članicama. |
| --- | --- |

(3)

Šefovi država ili vlada država članica donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Odlučili su da je potrebno poduzeti mjere na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije „Europa 2020.” i provedbi preporuka po državama članicama.

| (4) | Irska je do prosinca 2013. podlijegala programu makroekonomske prilagodbe. Na temelju članka 12. Uredbe (EU) br. 472/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4) ista je stoga izuzeta od praćenja i ocjenjivanja u okviru europskog semestra koordinacije ekonomske politike tijekom trajanja spomenutog programa. S obzirom na uspješan dovršetak irskog programa makroekonomske prilagodbe, Irsku bi sada trebalo u potpunosti uključiti u okvir europskog semestra. |
| --- | --- |

(4)

Irska je do prosinca 2013. podlijegala programu makroekonomske prilagodbe. Na temelju članka 12. Uredbe (EU) br. 472/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4) ista je stoga izuzeta od praćenja i ocjenjivanja u okviru europskog semestra koordinacije ekonomske politike tijekom trajanja spomenutog programa. S obzirom na uspješan dovršetak irskog programa makroekonomske prilagodbe, Irsku bi sada trebalo u potpunosti uključiti u okvir europskog semestra.

| (5) | Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2014. Komisija je također 13. studenoga 2013., na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011, donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2014. Komisija je također 13. studenoga 2013., na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011, donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja.

| (6) | Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjerâ za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom kojom se potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave. |
| --- | --- |

(6)

Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjerâ za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom kojom se potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave.

| (7) | Komisija je 5. ožujka 2014., u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011 i uzimajući u obzir uspješan dovršetak irskog programa ekonomske prilagodbe, dakle i činjenicu da bi Irsku sada trebalo u potpunosti uključiti u okvir europskog semestra, objavila rezultate detaljnog preispitivanja za Irsku. Komisija na temelju analize zaključuje da je nedavno dovršeni irski program makroekonomske prilagodbe bio ključan za upravljanje gospodarskim rizicima i smanjenje neravnoteža. Međutim, preostale makroekonomske neravnoteže zahtijevaju posebno praćenje i odlučne mjere politika. Konkretno, kretanja financijskog sektora, zaduženost privatnog i javnog sektora te s tim povezana visoka razina bruto i neto inozemnih obveza i stanje na tržištu rada pokazuju da su rizici i dalje prisutni. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 5. ožujka 2014., u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011 i uzimajući u obzir uspješan dovršetak irskog programa ekonomske prilagodbe, dakle i činjenicu da bi Irsku sada trebalo u potpunosti uključiti u okvir europskog semestra, objavila rezultate detaljnog preispitivanja za Irsku. Komisija na temelju analize zaključuje da je nedavno dovršeni irski program makroekonomske prilagodbe bio ključan za upravljanje gospodarskim rizicima i smanjenje neravnoteža. Međutim, preostale makroekonomske neravnoteže zahtijevaju posebno praćenje i odlučne mjere politika. Konkretno, kretanja financijskog sektora, zaduženost privatnog i javnog sektora te s tim povezana visoka razina bruto i neto inozemnih obveza i stanje na tržištu rada pokazuju da su rizici i dalje prisutni.

| (8) | Irska je 17. travnja 2014. podnijela svoj nacionalni program reformi za 2014., a 29. travnja 2014. i svoj program stabilizacije za 2014. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istovremeno ocijenjena. |
| --- | --- |

(8)

Irska je 17. travnja 2014. podnijela svoj nacionalni program reformi za 2014., a 29. travnja 2014. i svoj program stabilizacije za 2014. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istovremeno ocijenjena.

| (9) | Glavni ciljevi proračunske strategije opisane u Programu stabilizacije 2014. jesu smanjenje prekomjernog deficita do 2015. te ostvarenje srednjoročnog cilja do 2018. Cilj je programa stabilnosti do 2015. smanjiti deficit na razinu ispod 3 % BDP-a u skladu s preporukom u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita. Programom stabilnosti potvrđuje se srednjoročni cilj uravnoteženog stanja proračuna u strukturnom smislu, što je u skladu s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu. Za godine nakon 2015. programom stabilnosti se utvrđuje smanjenje ukupnog fiskalnog deficita od oko 1 postotnog boda BDP-a godišnje za razdoblje 2016. – 2018. Cilj mu je smanjiti dug s približno 124 % BDP-a u 2013. na 107 % BDP-a u 2018. Makroekonomski scenarij koji podupire proračunske projekcije u programu stabilnosti dobio je potporu „u rasponu odgovarajućih projekcija” od strane nezavisnog tijela (Irsko fiskalno savjetodavno vijeće. Irish Fiscal Advisory Council). On je uglavnom u skladu s prognozama Komisije za 2014. i 2015., uz neke određene razlike koje se odnose na doprinose komponenti potražnje. Međutim, kada je riječ o posljednjim godinama programa stabilnosti, nadležna su tijela optimistična u svojim prognozama. Štoviše, ostvarenje proračunskih ciljeva ne podržavaju dovoljno iscrpne mjere za 2015. Stoga za 2015. Komisija prognozira da će deficit biti veći od ciljne razine koju je preporučilo Vijeće. Na temelju ocjene programa stabilnosti i Komisijine prognoze, u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 1466/97, Vijeće smatra da su ciljevi programa stabilnosti u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu, ali da ih je potrebno podržati konkretnim mjerama u razdoblju od 2015. nadalje. Znatne mjere poduzete su radi poboljšanja važnih aspekata irskog fiskalnog okvira te kvalitete i pravovremenosti dostavljenih podataka. Trenutna pravila u pogledu srednjoročnih gornjih granica rashoda dopuštaju vladine diskrecijske izmjene koje nisu ograničene na unaprijed definirane nepredviđene izdatke. |
| --- | --- |

(9)

Glavni ciljevi proračunske strategije opisane u Programu stabilizacije 2014. jesu smanjenje prekomjernog deficita do 2015. te ostvarenje srednjoročnog cilja do 2018. Cilj je programa stabilnosti do 2015. smanjiti deficit na razinu ispod 3 % BDP-a u skladu s preporukom u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita. Programom stabilnosti potvrđuje se srednjoročni cilj uravnoteženog stanja proračuna u strukturnom smislu, što je u skladu s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu. Za godine nakon 2015. programom stabilnosti se utvrđuje smanjenje ukupnog fiskalnog deficita od oko 1 postotnog boda BDP-a godišnje za razdoblje 2016. – 2018. Cilj mu je smanjiti dug s približno 124 % BDP-a u 2013. na 107 % BDP-a u 2018. Makroekonomski scenarij koji podupire proračunske projekcije u programu stabilnosti dobio je potporu „u rasponu odgovarajućih projekcija” od strane nezavisnog tijela (Irsko fiskalno savjetodavno vijeće. Irish Fiscal Advisory Council). On je uglavnom u skladu s prognozama Komisije za 2014. i 2015., uz neke određene razlike koje se odnose na doprinose komponenti potražnje. Međutim, kada je riječ o posljednjim godinama programa stabilnosti, nadležna su tijela optimistična u svojim prognozama. Štoviše, ostvarenje proračunskih ciljeva ne podržavaju dovoljno iscrpne mjere za 2015. Stoga za 2015. Komisija prognozira da će deficit biti veći od ciljne razine koju je preporučilo Vijeće. Na temelju ocjene programa stabilnosti i Komisijine prognoze, u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 1466/97, Vijeće smatra da su ciljevi programa stabilnosti u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu, ali da ih je potrebno podržati konkretnim mjerama u razdoblju od 2015. nadalje. Znatne mjere poduzete su radi poboljšanja važnih aspekata irskog fiskalnog okvira te kvalitete i pravovremenosti dostavljenih podataka. Trenutna pravila u pogledu srednjoročnih gornjih granica rashoda dopuštaju vladine diskrecijske izmjene koje nisu ograničene na unaprijed definirane nepredviđene izdatke.

| (10) | Porezne reforme pridonijele su fiskalnoj prilagodbi, ali još ima prostora za poboljšanje učinkovitosti poreznog sustava i njegova doprinosa rastu. Kada je riječ o oporezivanju nekretnina, Irska je sa sustava oporezivanja transakcija prešla na periodične poreze na temelju vrijednosti stambenih nekretnina, ali je porezna osnovica i dalje relativno ograničena jer određene nekretnine i dalje ne podliježu oporezivanju. Oporezivanje rada rascjepkano je i složeno, a porezna osnovica potrošačkih poreza i poreza za zaštitu okoliša smanjuje se zbog sniženih stopa i izuzeća, iako se tim porezima u većoj mjeri potiče rast. Nulte i snižene stope PDV-a razlog su zašto je učinkovitost PDV-a ispod prosjeka EU-a. Sniženim se stopama PDV-a općenito koristi za ostvarenje ciljeva redistribucije, ali one nisu učinkovit i dobro usmjeren instrument politike za zaštitu ranjivih skupina. Ima prostora za poboljšanje učinkovitosti poreznih instrumenta u području zaštite okoliša i uklanjanje ekološki štetnih subvencija. |
| --- | --- |

(10)

Porezne reforme pridonijele su fiskalnoj prilagodbi, ali još ima prostora za poboljšanje učinkovitosti poreznog sustava i njegova doprinosa rastu. Kada je riječ o oporezivanju nekretnina, Irska je sa sustava oporezivanja transakcija prešla na periodične poreze na temelju vrijednosti stambenih nekretnina, ali je porezna osnovica i dalje relativno ograničena jer određene nekretnine i dalje ne podliježu oporezivanju. Oporezivanje rada rascjepkano je i složeno, a porezna osnovica potrošačkih poreza i poreza za zaštitu okoliša smanjuje se zbog sniženih stopa i izuzeća, iako se tim porezima u većoj mjeri potiče rast. Nulte i snižene stope PDV-a razlog su zašto je učinkovitost PDV-a ispod prosjeka EU-a. Sniženim se stopama PDV-a općenito koristi za ostvarenje ciljeva redistribucije, ali one nisu učinkovit i dobro usmjeren instrument politike za zaštitu ranjivih skupina. Ima prostora za poboljšanje učinkovitosti poreznih instrumenta u području zaštite okoliša i uklanjanje ekološki štetnih subvencija.

| (11) | Iako Irska ima relativno mladu populaciju, potrošnja za javno zdravstvo bila je među najvišima u Uniji u 2012. s 8,7 % BND-a što je znatno iznad prosjeka EU od 7,3 %. S obzirom na aktualne teškoće u upravljanju proračunskim izdacima za zdravstvo, očekivani demografski pritisci zbog starenja stanovništva znači da se postojeće razine usluga mogu održati samo ako se troškovna učinkovitost poboljša tijekom srednjoročnog do dugoročnog razdoblja. Predviđa se da će se zbog demografskih pritisaka izdaci u zdravstvu do 2060. povećati za 1,2 postotna boda BDP-a. Zdravstveni se sektor suočava s višestrukim izazovima. Pružatelji usluga zdravstvene zaštite primjenjuju različite sustave i postupke financijskog upravljanja i računovodstva. To uzrokuje kašnjenja i poteškoće pri prikupljanju i obradi informacija. Uz to onemogućuje i praćenje rashoda za zdravstvenu zaštitu i napora usmjerenih na postizanje bolje troškovne učinkovitosti i odgovarajuće raspodjele sredstava. Dodatan je izazov i visoka razina rashoda za lijekove jer su rashodi za lijekove u okviru izvanbolničke skrbi relativno visoki. |
| --- | --- |

(11)

Iako Irska ima relativno mladu populaciju, potrošnja za javno zdravstvo bila je među najvišima u Uniji u 2012. s 8,7 % BND-a što je znatno iznad prosjeka EU od 7,3 %. S obzirom na aktualne teškoće u upravljanju proračunskim izdacima za zdravstvo, očekivani demografski pritisci zbog starenja stanovništva znači da se postojeće razine usluga mogu održati samo ako se troškovna učinkovitost poboljša tijekom srednjoročnog do dugoročnog razdoblja. Predviđa se da će se zbog demografskih pritisaka izdaci u zdravstvu do 2060. povećati za 1,2 postotna boda BDP-a. Zdravstveni se sektor suočava s višestrukim izazovima. Pružatelji usluga zdravstvene zaštite primjenjuju različite sustave i postupke financijskog upravljanja i računovodstva. To uzrokuje kašnjenja i poteškoće pri prikupljanju i obradi informacija. Uz to onemogućuje i praćenje rashoda za zdravstvenu zaštitu i napora usmjerenih na postizanje bolje troškovne učinkovitosti i odgovarajuće raspodjele sredstava. Dodatan je izazov i visoka razina rashoda za lijekove jer su rashodi za lijekove u okviru izvanbolničke skrbi relativno visoki.

| (12) | Irska je suočena s izazovima koji se odnose na nezaposlenost, prije svega onu dugoročnu i nezaposlenost mladih, kao i na još uvijek veliki udio radno sposobnog stanovništva s niskom razinom kvalifikacija što dovodi do nejednakosti i neadekvatnosti vještina. Zahvaljujući nedavnom jačanju tržišta rada dugoročna je nezaposlenost postupno smanjena, ali je i dalje na visokoj razini kao i njezin udio u ukupnoj nezaposlenosti s time da je krajem 2013. iznosila više od 61 %. Stopa nezaposlenosti mladih dosegnula je krajem 2012. najvišu razinu od više od 30 %. Nadalje, udio mladih koji su nezaposleni i nisu uključeni u programe obrazovanja ili osposobljavanja povećao se u razdoblju od 2007. do 2012. za 8 postotnih bodova te je, nakon što je dosegnuo razinu od 18,7 %, pao na 16,1 % i još uvijek je među najvišima u Uniji. Međutim, taj je udio i dalje među najvišima u EU-u te je sve mlade u poteškoćama potrebno obuhvatiti u roku od četiri mjeseca, u skladu s ciljevima jamstva za mlade. Neadekvatnost vještina posljedica je uravnoteživanja gospodarstva te se sustav obrazovanja i izobrazbe mora suočiti s izazovom u pogledu prekvalificiranja i unapređenja vještina. Nadalje, razina sudjelovanja u cjeloživotnom učenju niža je od prosjeka EU-a (7,3 % u usporedbi s 10,7 % u 2013.). |
| --- | --- |

(12)

Irska je suočena s izazovima koji se odnose na nezaposlenost, prije svega onu dugoročnu i nezaposlenost mladih, kao i na još uvijek veliki udio radno sposobnog stanovništva s niskom razinom kvalifikacija što dovodi do nejednakosti i neadekvatnosti vještina. Zahvaljujući nedavnom jačanju tržišta rada dugoročna je nezaposlenost postupno smanjena, ali je i dalje na visokoj razini kao i njezin udio u ukupnoj nezaposlenosti s time da je krajem 2013. iznosila više od 61 %. Stopa nezaposlenosti mladih dosegnula je krajem 2012. najvišu razinu od više od 30 %. Nadalje, udio mladih koji su nezaposleni i nisu uključeni u programe obrazovanja ili osposobljavanja povećao se u razdoblju od 2007. do 2012. za 8 postotnih bodova te je, nakon što je dosegnuo razinu od 18,7 %, pao na 16,1 % i još uvijek je među najvišima u Uniji. Međutim, taj je udio i dalje među najvišima u EU-u te je sve mlade u poteškoćama potrebno obuhvatiti u roku od četiri mjeseca, u skladu s ciljevima jamstva za mlade. Neadekvatnost vještina posljedica je uravnoteživanja gospodarstva te se sustav obrazovanja i izobrazbe mora suočiti s izazovom u pogledu prekvalificiranja i unapređenja vještina. Nadalje, razina sudjelovanja u cjeloživotnom učenju niža je od prosjeka EU-a (7,3 % u usporedbi s 10,7 % u 2013.).

| (13) | U Irskoj je udio osoba koje žive u kućanstvima s niskim intenzitetom rada među najvišima u Uniji što stvara ozbiljne socijalne poteškoće. Taj je udio prije krize bio veći od prosjeka EU-a te je s 14,3 % u 2007. porastao na 24,2 % u 2011. Niski intenzitet rada osobito je izražen u jednoroditeljskim kućanstvima s djecom. To je pridonijelo rastu rizika od siromaštva ili socijalne isključenosti djece u Irskoj te otežava problem nejednakog sudjelovanja žena na tržištu rada (67,2 % u 2013. u usporedbi s 83,4 % za muškarce). Stoga je pozornost preusmjerena na pristup uslugama skrbi za djecu te na njihovu cjenovnu dostupnost, što je velik problem za osobe koje traže zaposlenje i koje su na granici siromaštva. Na tržište rada utječu i zamke nezaposlenosti. Fiksna struktura naknada za nezaposlene u okviru sustava naknada (Jobseeker's Benefit) i sustava doplataka (Jobseeker's Allowance), vremenska neograničenost dodjele doplataka i gubitak dodatnih naknada (prije svega dodatka za stanovanje i zdravstvenih iskaznica) nakon zaposlenja podrazumijevaju relativno visoke stope zamjene u slučaju dugotrajno nezaposlenih osoba s niskim potencijalom prihoda i drugih kategorija radnika, što ovisi o obiteljskim okolnostima. |
| --- | --- |

(13)

U Irskoj je udio osoba koje žive u kućanstvima s niskim intenzitetom rada među najvišima u Uniji što stvara ozbiljne socijalne poteškoće. Taj je udio prije krize bio veći od prosjeka EU-a te je s 14,3 % u 2007. porastao na 24,2 % u 2011. Niski intenzitet rada osobito je izražen u jednoroditeljskim kućanstvima s djecom. To je pridonijelo rastu rizika od siromaštva ili socijalne isključenosti djece u Irskoj te otežava problem nejednakog sudjelovanja žena na tržištu rada (67,2 % u 2013. u usporedbi s 83,4 % za muškarce). Stoga je pozornost preusmjerena na pristup uslugama skrbi za djecu te na njihovu cjenovnu dostupnost, što je velik problem za osobe koje traže zaposlenje i koje su na granici siromaštva. Na tržište rada utječu i zamke nezaposlenosti. Fiksna struktura naknada za nezaposlene u okviru sustava naknada (Jobseeker's Benefit) i sustava doplataka (Jobseeker's Allowance), vremenska neograničenost dodjele doplataka i gubitak dodatnih naknada (prije svega dodatka za stanovanje i zdravstvenih iskaznica) nakon zaposlenja podrazumijevaju relativno visoke stope zamjene u slučaju dugotrajno nezaposlenih osoba s niskim potencijalom prihoda i drugih kategorija radnika, što ovisi o obiteljskim okolnostima.

| (14) | Kreditiranje MSP-ova i dalje je slabo, što je posljedica skromne potražnje za kreditima i ograničenja opskrbe, jer na MSP-ove i dalje utječe pretjerano razduživanje i slaba domaća potražnja, dok banke moraju ostvariti dodatan napredak u pronalasku održivih rješenja u pogledu portfelja loših kredita MSP-ova. Iz posljednje ankete koju je provela agencija Red C vidljivo je da je od 35 % MSP-ova koji su kredit zatražili u razdoblju od listopada 2013. do ožujka 2014. negativan odgovor dobilo njih 19 %. Krajem 2009. uspostavljen je Ured za reviziju kredita radi posredovanja u sporovima između zajmodavaca i MSP-ova kojima je odbijeno kreditiranje. Spomenuto je tijelo do sada ostvarilo pozitivan, ali poprilično ograničen utjecaj, djelomično i zbog relativno malog broja žalbi. Kada je riječ o ulaganjima, MSP-ovi se snažno oslanjaju na bankovno financiranje te su nebankovni izvori financiranja relativno nerazvijeni, iako se trenutačno ispituju pojedina alternativna rješenja, među kojima i kreditni fondovi. Međutim, s obzirom na sve snažniji oporavak i ponovno jačanje domaće potražnje, vjerojatno je da će se ograničenja opskrbe povećati osim ako se kreditni kanali na odgovarajući način poprave, što je ključno za perspektivu rasta. Kako bi se poboljšao pristup MSP-ova financiranju, uspostavljeni su posebni fondovi i programi kao što su program kreditnog jamstva, kreditni fond za mikropoduzeća i tri fonda za MSP-ove, ali su se poduzeća do sada njima koristila u ograničenoj mjeri. |
| --- | --- |

(14)

Kreditiranje MSP-ova i dalje je slabo, što je posljedica skromne potražnje za kreditima i ograničenja opskrbe, jer na MSP-ove i dalje utječe pretjerano razduživanje i slaba domaća potražnja, dok banke moraju ostvariti dodatan napredak u pronalasku održivih rješenja u pogledu portfelja loših kredita MSP-ova. Iz posljednje ankete koju je provela agencija Red C vidljivo je da je od 35 % MSP-ova koji su kredit zatražili u razdoblju od listopada 2013. do ožujka 2014. negativan odgovor dobilo njih 19 %. Krajem 2009. uspostavljen je Ured za reviziju kredita radi posredovanja u sporovima između zajmodavaca i MSP-ova kojima je odbijeno kreditiranje. Spomenuto je tijelo do sada ostvarilo pozitivan, ali poprilično ograničen utjecaj, djelomično i zbog relativno malog broja žalbi. Kada je riječ o ulaganjima, MSP-ovi se snažno oslanjaju na bankovno financiranje te su nebankovni izvori financiranja relativno nerazvijeni, iako se trenutačno ispituju pojedina alternativna rješenja, među kojima i kreditni fondovi. Međutim, s obzirom na sve snažniji oporavak i ponovno jačanje domaće potražnje, vjerojatno je da će se ograničenja opskrbe povećati osim ako se kreditni kanali na odgovarajući način poprave, što je ključno za perspektivu rasta. Kako bi se poboljšao pristup MSP-ova financiranju, uspostavljeni su posebni fondovi i programi kao što su program kreditnog jamstva, kreditni fond za mikropoduzeća i tri fonda za MSP-ove, ali su se poduzeća do sada njima koristila u ograničenoj mjeri.

| (15) | Iako su u okviru nedavno dovršenog programa financijske pomoći provedene reforme bankarskog sektora, Irska se i dalje suočava s velikim izazovima. Oni su iscrpno analizirani u Komisijinu izvješću o detaljnom preispitivanju za Irsku za 2014. U lipnju 2013. loši krediti činili su gotovo 27 % ukupnih kredita koje su odobrile tri najveće domaće banke. Unatoč nedavnom razduživanju, zaduženost privatnog sektora i dalje je među najvećima u Uniji te se i dalje smatra rizikom za financijsku stabilnost i opterećenjem za gospodarstvo. Razduživanje kućanstava i MSP-ova nije dovršeno te je čišćenje bilanci MSP-ova i banaka ključno za ponovnu uspostavu kreditnih kanala. I dalje se bilježi pad bankovnog kreditiranja te se bankarski sektor i dalje suočava s problemom profitabilnosti, djelomično i zbog velikog broja indeksiranih hipotekarnih kredita s niskom kamatnom stopom (aktiva iz prethodnih razdoblja s niskim prinosom) u bankarskim bilancama. |
| --- | --- |

(15)

Iako su u okviru nedavno dovršenog programa financijske pomoći provedene reforme bankarskog sektora, Irska se i dalje suočava s velikim izazovima. Oni su iscrpno analizirani u Komisijinu izvješću o detaljnom preispitivanju za Irsku za 2014. U lipnju 2013. loši krediti činili su gotovo 27 % ukupnih kredita koje su odobrile tri najveće domaće banke. Unatoč nedavnom razduživanju, zaduženost privatnog sektora i dalje je među najvećima u Uniji te se i dalje smatra rizikom za financijsku stabilnost i opterećenjem za gospodarstvo. Razduživanje kućanstava i MSP-ova nije dovršeno te je čišćenje bilanci MSP-ova i banaka ključno za ponovnu uspostavu kreditnih kanala. I dalje se bilježi pad bankovnog kreditiranja te se bankarski sektor i dalje suočava s problemom profitabilnosti, djelomično i zbog velikog broja indeksiranih hipotekarnih kredita s niskom kamatnom stopom (aktiva iz prethodnih razdoblja s niskim prinosom) u bankarskim bilancama.

| (16) | Troškovi su izvršenja ugovora visoki. Odvjetničke naknade čine većinu tih troškova s 18,8 postotnih bodova, a visoki troškovi pravnih usluga utječu na troškovnu strukturu svih poduzeća, uključujući MSP-ove. Nadalje, za razliku od ostalih profesionalnih usluga, troškovi pravnih usluga nisu se smanjili od početka krize, djelomično i zbog nedostatnog tržišnog natjecanja. Nadležna tijela obvezala su se da će u okviru programa makroekonomske prilagodbe uvesti reforme u sektor pravnih usluga. U 2011. objavili su prijedlog zakona o uređenju pravnih usluga koji tek treba donijeti. Administrativni resursi pravosudnih i sudskih tijela namijenjeni aktivnom predsudskom upravljanju sporovima veoma su ograničeni, što možda pridonosi kašnjenju u izvršenju pravde i povećanju troškova. Nadalje, Irska ima znatne probleme u prikupljanju podataka o učinkovitosti pravosudnog sustava. |
| --- | --- |

(16)

Troškovi su izvršenja ugovora visoki. Odvjetničke naknade čine većinu tih troškova s 18,8 postotnih bodova, a visoki troškovi pravnih usluga utječu na troškovnu strukturu svih poduzeća, uključujući MSP-ove. Nadalje, za razliku od ostalih profesionalnih usluga, troškovi pravnih usluga nisu se smanjili od početka krize, djelomično i zbog nedostatnog tržišnog natjecanja. Nadležna tijela obvezala su se da će u okviru programa makroekonomske prilagodbe uvesti reforme u sektor pravnih usluga. U 2011. objavili su prijedlog zakona o uređenju pravnih usluga koji tek treba donijeti. Administrativni resursi pravosudnih i sudskih tijela namijenjeni aktivnom predsudskom upravljanju sporovima veoma su ograničeni, što možda pridonosi kašnjenju u izvršenju pravde i povećanju troškova. Nadalje, Irska ima znatne probleme u prikupljanju podataka o učinkovitosti pravosudnog sustava.

| (17) | Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu irske ekonomske politike. Donijela je procjenu nacionalnog programa reformi i programa stabilnosti. U obzir je uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Irskoj, već i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu jačanja cjelokupnoga gospodarskog upravljanja Unije pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 7. u nastavku. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu irske ekonomske politike. Donijela je procjenu nacionalnog programa reformi i programa stabilnosti. U obzir je uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Irskoj, već i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu jačanja cjelokupnoga gospodarskog upravljanja Unije pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 7. u nastavku.

| (18) | Vijeće je u okviru ocjenjivanja preispitalo program stabilnosti, a njegovo je mišljenje (5) navedeno prije svega u preporukama 1. i 2. u nastavku. |
| --- | --- |

(18)

Vijeće je u okviru ocjenjivanja preispitalo program stabilnosti, a njegovo je mišljenje (5) navedeno prije svega u preporukama 1. i 2. u nastavku.

| (19) | U svjetlu izvješća Komisije o detaljnom preispitivanju i ove ocjene, Vijeće je preispitalo nacionalni program reformi i program stabilnosti. Njegove preporuke na temelju članka 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1., 3., 5. i 6. u nastavku. |
| --- | --- |

(19)

U svjetlu izvješća Komisije o detaljnom preispitivanju i ove ocjene, Vijeće je preispitalo nacionalni program reformi i program stabilnosti. Njegove preporuke na temelju članka 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1., 3., 5. i 6. u nastavku.

| (20) | Komisija je u okviru europskog semestra provela i analizu ekonomske politike europodručja kao cjeline. Na temelju toga Vijeće je donijelo pojedine preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (6). Kao država čija je valuta euro, Irska bi trebala osigurati potpunu i pravovremenu provedbu tih preporuka, |
| --- | --- |

(20)

Komisija je u okviru europskog semestra provela i analizu ekonomske politike europodručja kao cjeline. Na temelju toga Vijeće je donijelo pojedine preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (6). Kao država čija je valuta euro, Irska bi trebala osigurati potpunu i pravovremenu provedbu tih preporuka,

OVIME PREPORUČUJE Irskoj da u razdoblju 2014. – 2015. poduzme mjere kako bi:

| 1. | u potpunosti provela proračun za 2014. te do 2015. osigurala održivo smanjenje prekomjernog deficita jačanjem proračunske strategije dodatnim strukturnim mjerama i ostvarenjem strukturne prilagodbe utvrđene u preporuci Vijeća u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita; nakon što smanji prekomjerni deficit, nastavila strukturnu prilagodbu u cilju ostvarenja srednjoročnog cilja od najmanje 0,5 % BDP-a godišnje, odnosno više u dobrim gospodarskim okolnostima, te po potrebi osigurala usklađenost s pravilom duga kako bi se visoki udio duga opće države počeo održivo smanjivati; povećala vjerodostojnost strategije fiskalne prilagodbe, učinkovito provela višegodišnje proračunsko planiranje i utvrdila opće proračunske mjere na kojima se temelje srednjoročni fiskalni ciljevi; osigurala obvezujuću prirodu gornje granice državne potrošnje, uključujući ograničavanjem zakonskog područja primjene diskrecijskih promjena; u cilju potpore fiskalnoj konsolidaciji uzela u obzir mogućnost povećanja prihoda proširenjem porezne osnovice; poboljšala doprinos rastu i ekološku primjerenost poreznog sustava, |
| --- | --- |

1.

u potpunosti provela proračun za 2014. te do 2015. osigurala održivo smanjenje prekomjernog deficita jačanjem proračunske strategije dodatnim strukturnim mjerama i ostvarenjem strukturne prilagodbe utvrđene u preporuci Vijeća u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita; nakon što smanji prekomjerni deficit, nastavila strukturnu prilagodbu u cilju ostvarenja srednjoročnog cilja od najmanje 0,5 % BDP-a godišnje, odnosno više u dobrim gospodarskim okolnostima, te po potrebi osigurala usklađenost s pravilom duga kako bi se visoki udio duga opće države počeo održivo smanjivati; povećala vjerodostojnost strategije fiskalne prilagodbe, učinkovito provela višegodišnje proračunsko planiranje i utvrdila opće proračunske mjere na kojima se temelje srednjoročni fiskalni ciljevi; osigurala obvezujuću prirodu gornje granice državne potrošnje, uključujući ograničavanjem zakonskog područja primjene diskrecijskih promjena; u cilju potpore fiskalnoj konsolidaciji uzela u obzir mogućnost povećanja prihoda proširenjem porezne osnovice; poboljšala doprinos rastu i ekološku primjerenost poreznog sustava,

| 2. | unaprijedila reformu sektora zdravstvene zaštite započetu u okviru strategije Future Health kako bi povećala troškovnu učinkovitost; provela dodatne mjere za smanjenje farmaceutskih troškova, među ostalim i učestalijim usklađivanjem cijena patentiranih lijekova, većom penetracijom na tržište generičkih lijekova i poboljšanom praksom propisivanja lijekova; provela reformu sustava financijskog upravljanja nadležnim nacionalnim zdravstvenim tijelom kako bi uskladila sustave svih pružatelja usluga i osigurala bolje upravljanje potraživanjima; uvela sustav osobnih identifikacijskih oznaka počevši najkasnije krajem prvog tromjesečja 2015. |
| --- | --- |

2.

unaprijedila reformu sektora zdravstvene zaštite započetu u okviru strategije Future Health kako bi povećala troškovnu učinkovitost; provela dodatne mjere za smanjenje farmaceutskih troškova, među ostalim i učestalijim usklađivanjem cijena patentiranih lijekova, većom penetracijom na tržište generičkih lijekova i poboljšanom praksom propisivanja lijekova; provela reformu sustava financijskog upravljanja nadležnim nacionalnim zdravstvenim tijelom kako bi uskladila sustave svih pružatelja usluga i osigurala bolje upravljanje potraživanjima; uvela sustav osobnih identifikacijskih oznaka počevši najkasnije krajem prvog tromjesečja 2015.

| 3. | nastavila poboljšavati aktivne politike tržišta rada, s posebnim naglaskom na dugotrajno nezaposlene, niskokvalificirane te mlade osobe, u skladu s ciljevima jamstva za mlade; unaprijedila tekuću reformu sustava daljnjeg obrazovanja i izobrazbe (FET), programa potpore zapošljavanju i pripravničkih programa; ponudila više vrsta osposobljavanja na radnom mjestu; povećala i osigurala važnost programa daljnjeg obrazovanja i izobrazbe i pripravništva u skladu s potrebama tržišta rada; povećala razinu i kvalitetu usluga podrške u okviru uredâ za zapošljavanje Intreo; u području daljnjeg obrazovanja i izobrazbe uspostavila učinkovit sustav suradnje između uredâ Intreo i odborâ za obrazovanje i izobrazbu, |
| --- | --- |

3.

nastavila poboljšavati aktivne politike tržišta rada, s posebnim naglaskom na dugotrajno nezaposlene, niskokvalificirane te mlade osobe, u skladu s ciljevima jamstva za mlade; unaprijedila tekuću reformu sustava daljnjeg obrazovanja i izobrazbe (FET), programa potpore zapošljavanju i pripravničkih programa; ponudila više vrsta osposobljavanja na radnom mjestu; povećala i osigurala važnost programa daljnjeg obrazovanja i izobrazbe i pripravništva u skladu s potrebama tržišta rada; povećala razinu i kvalitetu usluga podrške u okviru uredâ za zapošljavanje Intreo; u području daljnjeg obrazovanja i izobrazbe uspostavila učinkovit sustav suradnje između uredâ Intreo i odborâ za obrazovanje i izobrazbu,

| 4. | riješila problem niskog intenziteta rada kućanstava i rizika od siromaštva djece progresivnim ukidanjem naknada i dodatnih doplataka u slučaju povratka na tržište rada; olakšala sudjelovanje žena na tržištu rada poboljšanjem pristupa cjenovno dostupnijim uslugama skrbi za djecu tijekom punog radnog vremena, prije svega za obitelji s niskim prihodima, |
| --- | --- |

4.

riješila problem niskog intenziteta rada kućanstava i rizika od siromaštva djece progresivnim ukidanjem naknada i dodatnih doplataka u slučaju povratka na tržište rada; olakšala sudjelovanje žena na tržištu rada poboljšanjem pristupa cjenovno dostupnijim uslugama skrbi za djecu tijekom punog radnog vremena, prije svega za obitelji s niskim prihodima,

| 5. | unaprijedila politike za sektor malog i srednjeg poduzetništva uključujući inicijative za rješavanje dostupnosti bankovnog i nebankovnog financiranja i pitanja restrukturiranja duga, uz izbjegavanje rizika za javne financije i financijsku stabilnost; unaprijedila inicijative za poboljšanje pristupa MSP-ova bankovnim kreditima i nebankovnom financiranju; uvela sustav praćenja kreditiranja MSP-ova u bankarskom sektoru; istovremeno radila na osiguranju boljeg iskorištavanja dostupnih nebankovnih instrumenata kreditiranja, uključujući tri fonda za MSP-ove koje sufinanciraju nacionalni fond mirovinskih rezervi (National Pensions Reserve Fund), Microfinance Ireland i privremeni program kreditnih jamstava; poticala MSP-ove da se koriste tim i drugim nebankovnim programima financiranja; povećala vidljivost i kapacitete Ureda za revidiranje kredita u području posredovanja u sporovima između banaka i MSP-ova kojima je odbijeno kreditiranje, |
| --- | --- |

5.

unaprijedila politike za sektor malog i srednjeg poduzetništva uključujući inicijative za rješavanje dostupnosti bankovnog i nebankovnog financiranja i pitanja restrukturiranja duga, uz izbjegavanje rizika za javne financije i financijsku stabilnost; unaprijedila inicijative za poboljšanje pristupa MSP-ova bankovnim kreditima i nebankovnom financiranju; uvela sustav praćenja kreditiranja MSP-ova u bankarskom sektoru; istovremeno radila na osiguranju boljeg iskorištavanja dostupnih nebankovnih instrumenata kreditiranja, uključujući tri fonda za MSP-ove koje sufinanciraju nacionalni fond mirovinskih rezervi (National Pensions Reserve Fund), Microfinance Ireland i privremeni program kreditnih jamstava; poticala MSP-ove da se koriste tim i drugim nebankovnim programima financiranja; povećala vidljivost i kapacitete Ureda za revidiranje kredita u području posredovanja u sporovima između banaka i MSP-ova kojima je odbijeno kreditiranje,

| 6. | pratila uspješnost banaka u ostvarenju ciljeva restrukturiranja hipotekarnih dugova; za treće i četvrto tromjesečje 2014. najavila ambiciozne ciljeve kako bi glavne hipotekarne banke predložile i postigle dogovor o rješenjima za restrukturiranje hipotekarnih kredita čija otplata kasni više od 90 dana, u cilju znatnog rješavanja hipotekarnih dugova do kraja 2014; nastavila ocjenjivati održivost sklopljenih dogovora o restrukturiranju na temelju revizija i ciljanih pregleda na licu mjesta; utvrdila smjernice kako bi se osigurala trajnost rješenja; u cilju povećanja transparentnosti, redovito objavljivala podatke o portfeljima bankovnih kredita MSP-ova koji kasne s otplatom; utvrdila strategiju za rješavanje izloženosti problematičnih komercijalnih nekretnina; uspostavila središnji kreditni registar, |
| --- | --- |

6.

pratila uspješnost banaka u ostvarenju ciljeva restrukturiranja hipotekarnih dugova; za treće i četvrto tromjesečje 2014. najavila ambiciozne ciljeve kako bi glavne hipotekarne banke predložile i postigle dogovor o rješenjima za restrukturiranje hipotekarnih kredita čija otplata kasni više od 90 dana, u cilju znatnog rješavanja hipotekarnih dugova do kraja 2014; nastavila ocjenjivati održivost sklopljenih dogovora o restrukturiranju na temelju revizija i ciljanih pregleda na licu mjesta; utvrdila smjernice kako bi se osigurala trajnost rješenja; u cilju povećanja transparentnosti, redovito objavljivala podatke o portfeljima bankovnih kredita MSP-ova koji kasne s otplatom; utvrdila strategiju za rješavanje izloženosti problematičnih komercijalnih nekretnina; uspostavila središnji kreditni registar,

| 7. | smanjila troškove pravnih postupaka i usluga i potaknula tržišno natjecanje, među ostalim i donošenjem zakona o uređenju pravnih usluga do kraja 2014., uključujući njegovu odredbu kojom se dopušta osnivanje višedisciplinarne prakse, te mjerama za ukidanje založnog prava odvjetnika; pratila njegov učinak, među ostalim i na troškove pravnih usluga; poduzela provedbene mjere kako bi osigurala da regulatorno tijelo u području pravnih usluga započne s radom bez kašnjenja i izvršava svoje obveze u skladu sa zakonodavstvom, uključujući obveze koje se odnose na objavljivanje propisa ili smjernica za višedisciplinarne prakse i rješavanje žalbi; poboljšala sustave za prikupljanje podataka kako bi se povećalo praćenje i ocjenjivanje učinkovitosti sudskih postupka i utvrdilo probleme gdje je potrebna reforma. |
| --- | --- |

7.

smanjila troškove pravnih postupaka i usluga i potaknula tržišno natjecanje, među ostalim i donošenjem zakona o uređenju pravnih usluga do kraja 2014., uključujući njegovu odredbu kojom se dopušta osnivanje višedisciplinarne prakse, te mjerama za ukidanje založnog prava odvjetnika; pratila njegov učinak, među ostalim i na troškove pravnih usluga; poduzela provedbene mjere kako bi osigurala da regulatorno tijelo u području pravnih usluga započne s radom bez kašnjenja i izvršava svoje obveze u skladu sa zakonodavstvom, uključujući obveze koje se odnose na objavljivanje propisa ili smjernica za višedisciplinarne prakse i rješavanje žalbi; poboljšala sustave za prikupljanje podataka kako bi se povećalo praćenje i ocjenjivanje učinkovitosti sudskih postupka i utvrdilo probleme gdje je potrebna reforma.

Sastavljeno u Bruxellesu 8. srpnja 2014.

Za Vijeće

Predsjednik

P. C. PADOAN

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  Zadržana za 2014. Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

3

(4)  Uredba (EU) br. 472/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o jačanju ekonomskog i proračunskog nadzora država članica u europodručju kojima prijete ozbiljne poteškoće s obzirom na financijsku stabilnost (SL L 140 , 27.5.2013., str. 1.).

4

(5)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

5

(6)  Vidjeti stranicu 141 ovog Službenog lista.

6

---

| 29.7.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 247/35 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 247/35

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 8. srpnja 2014.

o Nacionalnom programu reformi Španjolske za 2014. i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Španjolske za 2014.

2014/C 247/08

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Europsko vijeće se 26. ožujka 2010. složilo s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za radna mjesta i rast zvane Europa 2020. koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika te je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno poduzimanje mjera radi jačanja potencijala Europe u području održivog razvoja i konkurentnosti. |
| --- | --- |

(1)

Europsko vijeće se 26. ožujka 2010. složilo s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za radna mjesta i rast zvane Europa 2020. koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika te je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno poduzimanje mjera radi jačanja potencijala Europe u području održivog razvoja i konkurentnosti.

| (2) | Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

| (3) | Čelnici država ili vlada država članica donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Donijeli su odluku o poduzimanju mjera na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. te provedbi preporuka za pojedinu zemlju. |
| --- | --- |

(3)

Čelnici država ili vlada država članica donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Donijeli su odluku o poduzimanju mjera na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. te provedbi preporuka za pojedinu zemlju.

| (4) | Vijeće je 9. srpnja 2013. usvojilo Preporuku (4) o nacionalnom programu reformi Španjolske za 2013. i dostavilo svoje mišljenje o ažuriranom programu stabilizacije Španjolske za razdoblje 2012. – 2016. Komisija je 15. studenoga 2013. dostavila mišljenje o nacrtu proračunskog plana Španjolske za 2014. u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5). |
| --- | --- |

(4)

Vijeće je 9. srpnja 2013. usvojilo Preporuku (4) o nacionalnom programu reformi Španjolske za 2013. i dostavilo svoje mišljenje o ažuriranom programu stabilizacije Španjolske za razdoblje 2012. – 2016. Komisija je 15. studenoga 2013. dostavila mišljenje o nacrtu proračunskog plana Španjolske za 2014. u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5).

| (5) | Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2014. Dana 13. studenoga 2013. Komisija je također na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011, donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem Španjolsku smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2014. Dana 13. studenoga 2013. Komisija je također na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011, donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem Španjolsku smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

| (6) | Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave. |
| --- | --- |

(6)

Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave.

| (7) | Komisija je 5. ožujka 2014. objavila rezultate detaljnog preispitivanja za Španjolsku u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Komisija na temelju analize zaključuje da su u Španjolskoj i dalje prisutne makroekonomske neravnoteže koje zahtijevaju posebno praćenje i odlučno političko djelovanje. Konkretno, u nekoliko područja u kojima su prošle godine utvrđene prekomjerne neravnoteže vidljiv je jasan napredak u njihovu otklanjanju, pa su rizici koji bi mogli ugroziti povratak na put pozitivnog rasta smanjeni. Međutim, zbog razmjera i povezanosti neravnoteža, posebice visoke razine domaćeg i inozemnog duga te velike nezaposlenosti, slabosti su i dalje prisutne. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 5. ožujka 2014. objavila rezultate detaljnog preispitivanja za Španjolsku u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Komisija na temelju analize zaključuje da su u Španjolskoj i dalje prisutne makroekonomske neravnoteže koje zahtijevaju posebno praćenje i odlučno političko djelovanje. Konkretno, u nekoliko područja u kojima su prošle godine utvrđene prekomjerne neravnoteže vidljiv je jasan napredak u njihovu otklanjanju, pa su rizici koji bi mogli ugroziti povratak na put pozitivnog rasta smanjeni. Međutim, zbog razmjera i povezanosti neravnoteža, posebice visoke razine domaćeg i inozemnog duga te velike nezaposlenosti, slabosti su i dalje prisutne.

| (8) | Španjolska je 30. travnja 2014. dostavila svoj nacionalni programi reformi za 2014. i svoj program stabilnosti za 2014. Kako bi se uzela u obzir njihova međusobna povezanost, ti su programi ocijenjeni istovremeno. |
| --- | --- |

(8)

Španjolska je 30. travnja 2014. dostavila svoj nacionalni programi reformi za 2014. i svoj program stabilnosti za 2014. Kako bi se uzela u obzir njihova međusobna povezanost, ti su programi ocijenjeni istovremeno.

| (9) | Cilj je proračunske strategije opisane u programu stabilnosti za 2014. smanjiti prekomjerni deficit do 2016. i ostvariti srednjoročni cilj u 2017. U programu stabilnosti potvrđuje se srednjoročni cilj strukturno uravnoteženog stanja proračuna, što je više od zahtjeva Pakta o stabilnosti i rastu. Programom stabilnosti planira se smanjiti deficit na manje od 3 % BDP-a u 2016., u skladu s rokom određenim u preporuci Vijeća od 21. lipnja 2013. (6), a cilj je ostvariti deficit za 2014. manji od preporučenoga (5,5 % BDP-a nasuprot 5,8 % BDP-a). Međutim, godišnje poboljšanje (ponovno izračunanog) strukturnog salda planirano u programu stabilnosti manje je od preporučenog od 2014. Planom se predviđa da će se 2017. postići dostatan napredak prema srednjoročnom cilju, iako to možda neće biti dovoljno da se on te godine i ostvari kako se navodi u programu stabilnosti. Programom stabilnosti predviđa se da će udio državnog duga doseći vrhunac 2015. (101,7 % BDP-a) i da će nakon toga početi opadati. Općenito, proračunska strategija opisana u programu stabilnosti samo je djelomično u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunska predviđanja programa stabilnosti, koji nije izradilo ni potvrdilo neovisno tijelo, uglavnom je uvjerljiv za 2014., dok je u 2015. podložan negativnim rizicima u usporedbi s proljetnom prognozom službi Komisije za 2014. Stope rasta BDP-a za razdoblje 2016. – 2017. predviđene programom stabilnosti čine se pomalo preoptimističnima s obzirom na trenutačne procjene potencijalne stope rasta gospodarstva i preostale ekonomske prilagodbe koje su potrebne nakon krize.
  Stoga je i tijek prilagodbe deficita i duga podložan negativnim rizicima. Osim toga, još nisu dovoljno precizno utvrđene konkretne mjere za ostvarenje ciljeva ukupnog deficita od 2015. na dalje, osobito s obzirom na izmjene poreznog zakonodavstva u okviru planirane porezne reforme. Ostali su rizici povezani s potencijalnim obvezama i rezultatima planiranih ušteda na lokalnoj i regionalnoj razini. Na temelju Komisijine prognoze odstupanje od potrebnog fiskalnog napora u razdoblju 2013. – 2014. iznosi 1,1 postotni bod s obzirom na (ispravljenu) promjenu strukturnog salda (iako je ta brojka napuhana nedavnim promjenama metodologije procjene potencijala proizvodnje) i 0,4 postotna boda u odnosu na procijenjeni opseg potrebnih mjera u vrijeme preporuke u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita. Vijeće na temelju svoje ocjene programa stabilnosti i Komisijine prognoze, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97, smatra da je potrebno preciznije utvrditi mjere na kojima se temelji proračunska strategija te da je potrebno uložiti dodatne napore kako bi se Španjolska u potpunosti uskladila s preporukom Vijeća u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita. |
| --- | --- |

(9)

Cilj je proračunske strategije opisane u programu stabilnosti za 2014. smanjiti prekomjerni deficit do 2016. i ostvariti srednjoročni cilj u 2017. U programu stabilnosti potvrđuje se srednjoročni cilj strukturno uravnoteženog stanja proračuna, što je više od zahtjeva Pakta o stabilnosti i rastu. Programom stabilnosti planira se smanjiti deficit na manje od 3 % BDP-a u 2016., u skladu s rokom određenim u preporuci Vijeća od 21. lipnja 2013. (6), a cilj je ostvariti deficit za 2014. manji od preporučenoga (5,5 % BDP-a nasuprot 5,8 % BDP-a). Međutim, godišnje poboljšanje (ponovno izračunanog) strukturnog salda planirano u programu stabilnosti manje je od preporučenog od 2014. Planom se predviđa da će se 2017. postići dostatan napredak prema srednjoročnom cilju, iako to možda neće biti dovoljno da se on te godine i ostvari kako se navodi u programu stabilnosti. Programom stabilnosti predviđa se da će udio državnog duga doseći vrhunac 2015. (101,7 % BDP-a) i da će nakon toga početi opadati. Općenito, proračunska strategija opisana u programu stabilnosti samo je djelomično u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunska predviđanja programa stabilnosti, koji nije izradilo ni potvrdilo neovisno tijelo, uglavnom je uvjerljiv za 2014., dok je u 2015. podložan negativnim rizicima u usporedbi s proljetnom prognozom službi Komisije za 2014. Stope rasta BDP-a za razdoblje 2016. – 2017. predviđene programom stabilnosti čine se pomalo preoptimističnima s obzirom na trenutačne procjene potencijalne stope rasta gospodarstva i preostale ekonomske prilagodbe koje su potrebne nakon krize.

Stoga je i tijek prilagodbe deficita i duga podložan negativnim rizicima. Osim toga, još nisu dovoljno precizno utvrđene konkretne mjere za ostvarenje ciljeva ukupnog deficita od 2015. na dalje, osobito s obzirom na izmjene poreznog zakonodavstva u okviru planirane porezne reforme. Ostali su rizici povezani s potencijalnim obvezama i rezultatima planiranih ušteda na lokalnoj i regionalnoj razini. Na temelju Komisijine prognoze odstupanje od potrebnog fiskalnog napora u razdoblju 2013. – 2014. iznosi 1,1 postotni bod s obzirom na (ispravljenu) promjenu strukturnog salda (iako je ta brojka napuhana nedavnim promjenama metodologije procjene potencijala proizvodnje) i 0,4 postotna boda u odnosu na procijenjeni opseg potrebnih mjera u vrijeme preporuke u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita. Vijeće na temelju svoje ocjene programa stabilnosti i Komisijine prognoze, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97, smatra da je potrebno preciznije utvrditi mjere na kojima se temelji proračunska strategija te da je potrebno uložiti dodatne napore kako bi se Španjolska u potpunosti uskladila s preporukom Vijeća u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita.

| (10) | S fiskalne strukturalne strane, postignut je napredak u izvješćivanju o provedbi proračuna i u primjeni korektivnih mjera na nesukladna upravna tijela. Međutim, ostaje okvir za provedbu dodatnih mehanizama provedbe, određen u temeljnom zakonu o stabilnosti proračuna, za nesukladne regije. Poduzete su nove mjere za poštovanje prosječnog roka plaćanja od 30 dana prema komercijalnim dobavljačima na svim državnim razinama. Zakonom iz studenoga 2013. osnovana je neovisna fiskalna institucija, a njezin je predsjednik imenovan u veljači 2014. Međutim, ta institucija nije započela s radom na vrijeme kako bi mogla ocijeniti program stabilnosti za 2014. U nacionalnom programu reformi za 2014. prepoznaje se i potreba daljnjeg poboljšanja ekonomičnosti zdravstva i rashoda za farmaceutske proizvode, npr. centraliziranom nabavom farmaceutskih proizvoda, revizijom paketa usluga, razvojem digitalnih zdravstvenih kartona i jačanjem upravljanja zdravstvenim ustanovama. Budući da se najveći dio predstojeće fiskalne konsolidacije planira ostvariti uštedama na strani rashoda, bilo bi korisno provesti sustavno preispitivanje rashoda na svim državnim razinama kako bi se utvrdila područja u kojima se uštede mogu ostvariti na način prilagođen rastu, istodobno vodeći računa o potrebama najosjetljivijih. |
| --- | --- |

(10)

S fiskalne strukturalne strane, postignut je napredak u izvješćivanju o provedbi proračuna i u primjeni korektivnih mjera na nesukladna upravna tijela. Međutim, ostaje okvir za provedbu dodatnih mehanizama provedbe, određen u temeljnom zakonu o stabilnosti proračuna, za nesukladne regije. Poduzete su nove mjere za poštovanje prosječnog roka plaćanja od 30 dana prema komercijalnim dobavljačima na svim državnim razinama. Zakonom iz studenoga 2013. osnovana je neovisna fiskalna institucija, a njezin je predsjednik imenovan u veljači 2014. Međutim, ta institucija nije započela s radom na vrijeme kako bi mogla ocijeniti program stabilnosti za 2014. U nacionalnom programu reformi za 2014. prepoznaje se i potreba daljnjeg poboljšanja ekonomičnosti zdravstva i rashoda za farmaceutske proizvode, npr. centraliziranom nabavom farmaceutskih proizvoda, revizijom paketa usluga, razvojem digitalnih zdravstvenih kartona i jačanjem upravljanja zdravstvenim ustanovama. Budući da se najveći dio predstojeće fiskalne konsolidacije planira ostvariti uštedama na strani rashoda, bilo bi korisno provesti sustavno preispitivanje rashoda na svim državnim razinama kako bi se utvrdila područja u kojima se uštede mogu ostvariti na način prilagođen rastu, istodobno vodeći računa o potrebama najosjetljivijih.

| (11) | Španjolska je 2013. donijela nove mjere kako bi smanjila pogodovanje zaduživanju u svojem sustavu oporezivanja poduzeća. Tijekom 2013. ostvarila je određeno poboljšanje u poštovanju poreznih propisa intenzivnijim suzbijanjem poreznih prijevara i neprijavljenog rada, ali važni su izazovi i dalje prisutni. Španjolska je 2013. i 2014. uvela smanjene doprinose za socijalnu sigurnost pri zapošljavanju mladih i novih zaposlenika. Nadležne vlasti planiraju dostaviti konkretne zakonodavne prijedloge u drugom tromjesečju 2014. nakon podnošenja opsežnog izvješća stručne skupine o poreznoj reformi koje je naručila vlada. U skladu s nacionalnim programom reformi za 2014., cilj je tih prijedloga osigurati modernizaciju poreznog sustava, smanjiti nesklonost zapošljavanju, promicati naplatu prihoda, potaknuti gospodarski razvoj, osigurati jedinstvo tržišta i fiskalnu neutralnost, povećati konkurentnost španjolskog gospodarstva i time pridonijeti fiskalnoj konsolidaciji. Koncept i provedba te reforme bit će važni za buduće gospodarske izglede i javne financije. |
| --- | --- |

(11)

Španjolska je 2013. donijela nove mjere kako bi smanjila pogodovanje zaduživanju u svojem sustavu oporezivanja poduzeća. Tijekom 2013. ostvarila je određeno poboljšanje u poštovanju poreznih propisa intenzivnijim suzbijanjem poreznih prijevara i neprijavljenog rada, ali važni su izazovi i dalje prisutni. Španjolska je 2013. i 2014. uvela smanjene doprinose za socijalnu sigurnost pri zapošljavanju mladih i novih zaposlenika. Nadležne vlasti planiraju dostaviti konkretne zakonodavne prijedloge u drugom tromjesečju 2014. nakon podnošenja opsežnog izvješća stručne skupine o poreznoj reformi koje je naručila vlada. U skladu s nacionalnim programom reformi za 2014., cilj je tih prijedloga osigurati modernizaciju poreznog sustava, smanjiti nesklonost zapošljavanju, promicati naplatu prihoda, potaknuti gospodarski razvoj, osigurati jedinstvo tržišta i fiskalnu neutralnost, povećati konkurentnost španjolskog gospodarstva i time pridonijeti fiskalnoj konsolidaciji. Koncept i provedba te reforme bit će važni za buduće gospodarske izglede i javne financije.

| (12) | Financijska stabilnost učvršćena je rekapitalizacijom i restrukturiranjem bankarskog sektora i temeljitom provedbom programa Europskog stabilizacijskog mehanizma (ESM) za rekapitalizaciju financijskih institucija iz srpnja 2012., koji je dovršen 22. siječnja 2014. Ipak, financijski sektor u Španjolskoj i dalje se suočava sa znatnim izazovima koje treba pomno pratiti te pažljivo njima upravljati. Osim toga, poboljšani uvjeti financiranja banaka sporo se prenose na MSP-e. U budućnosti je važno osigurati da se nastavi priljev kredita u održive sektore gospodarstva dok privatni sektor nastavlja s razduživanjem. Nadležna tijela poduzela su više mjera za poboljšanje pristupa poduzeća bankarskom i nebankarskom financiranju te olakšanje restrukturiranja duga poduzeća, ali potrebne su daljnje mjere politika. |
| --- | --- |

(12)

Financijska stabilnost učvršćena je rekapitalizacijom i restrukturiranjem bankarskog sektora i temeljitom provedbom programa Europskog stabilizacijskog mehanizma (ESM) za rekapitalizaciju financijskih institucija iz srpnja 2012., koji je dovršen 22. siječnja 2014. Ipak, financijski sektor u Španjolskoj i dalje se suočava sa znatnim izazovima koje treba pomno pratiti te pažljivo njima upravljati. Osim toga, poboljšani uvjeti financiranja banaka sporo se prenose na MSP-e. U budućnosti je važno osigurati da se nastavi priljev kredita u održive sektore gospodarstva dok privatni sektor nastavlja s razduživanjem. Nadležna tijela poduzela su više mjera za poboljšanje pristupa poduzeća bankarskom i nebankarskom financiranju te olakšanje restrukturiranja duga poduzeća, ali potrebne su daljnje mjere politika.

| (13) | Tržište rada pokazuje određene znakove stabilizacije, a 2014. očekuje se blagi oporavak uz rast zaposlenosti i smanjenje stopa nezaposlenosti. Međutim, s godišnjim prosjekom od 26,1 % u 2013. stopa nezaposlenosti i dalje je vrlo visoka. Posebno zabrinjava visoka stopa nezaposlenosti mladih od 54,3 % i izražen vrhunac dugotrajne nezaposlenosti od 49,7 % ukupne nezaposlenosti ostvaren 2013., koja je osobito visoka među starijim i nekvalificiranim radnicima. U raspoloživim ocjenama reforme tržišta rada iz 2012. zaključuje se da je reforma, potpomognuta opredjeljenjem socijalnih partnera za umjerenost plaća u razdoblju 2012. – 2014., omogućila poduzećima veću unutarnju fleksibilnost i ograničila gubitke radnih mjesta, zahvaljujući promicanju kolektivnog pregovaranja na razini poduzeća i povećanju mogućnosti poduzeća da istupe iz kolektivnih ugovora. Reformom su smanjene naknade u slučaju neopravdanog otkaza i omogućeno smanjenje broja radnih sporova zbog otkaza, a uveden je i novi ugovor za promicanje stalnog zapošljavanja u MSP-ima. U 2013. i početkom 2014. uvedene su dodatne mjere kako bi se olakšalo stabilno zapošljavanje u nepunom radnom vremenu i privremeno smanjio doprinos za socijalnu sigurnost za nove ugovore na neodređeno vrijeme. Međutim, segmentacija je i dalje znatan izazov za španjolsko tržište rada, i dalje postoji velik broj različitih vrsta ugovora, a razlika u otpremninama za ugovore na određeno i neodređeno vrijeme i nakon reforme među najvišima je u Uniji. |
| --- | --- |

(13)

Tržište rada pokazuje određene znakove stabilizacije, a 2014. očekuje se blagi oporavak uz rast zaposlenosti i smanjenje stopa nezaposlenosti. Međutim, s godišnjim prosjekom od 26,1 % u 2013. stopa nezaposlenosti i dalje je vrlo visoka. Posebno zabrinjava visoka stopa nezaposlenosti mladih od 54,3 % i izražen vrhunac dugotrajne nezaposlenosti od 49,7 % ukupne nezaposlenosti ostvaren 2013., koja je osobito visoka među starijim i nekvalificiranim radnicima. U raspoloživim ocjenama reforme tržišta rada iz 2012. zaključuje se da je reforma, potpomognuta opredjeljenjem socijalnih partnera za umjerenost plaća u razdoblju 2012. – 2014., omogućila poduzećima veću unutarnju fleksibilnost i ograničila gubitke radnih mjesta, zahvaljujući promicanju kolektivnog pregovaranja na razini poduzeća i povećanju mogućnosti poduzeća da istupe iz kolektivnih ugovora. Reformom su smanjene naknade u slučaju neopravdanog otkaza i omogućeno smanjenje broja radnih sporova zbog otkaza, a uveden je i novi ugovor za promicanje stalnog zapošljavanja u MSP-ima. U 2013. i početkom 2014. uvedene su dodatne mjere kako bi se olakšalo stabilno zapošljavanje u nepunom radnom vremenu i privremeno smanjio doprinos za socijalnu sigurnost za nove ugovore na neodređeno vrijeme. Međutim, segmentacija je i dalje znatan izazov za španjolsko tržište rada, i dalje postoji velik broj različitih vrsta ugovora, a razlika u otpremninama za ugovore na određeno i neodređeno vrijeme i nakon reforme među najvišima je u Uniji.

| (14) | Ostvaren je napredak u reformi aktivnih politika tržišta rada, među ostalim odobrenjem godišnjeg plana zapošljavanja (PAPE). Međutim, čini se da mjere modernizacije i jačanja javne službe za zapošljavanje sporo napreduju, što bi moglo biti prepreka uspješnoj provedbi novog okvira. Stavljanje u punu funkciju jedinstvenog portala za zapošljavanje više je puta odgođeno. Ostvaren je napredak u poticanju suradnje s privatnim agencijama za zapošljavanje, ali potrebno je uložiti dodatne napore. |
| --- | --- |

(14)

Ostvaren je napredak u reformi aktivnih politika tržišta rada, među ostalim odobrenjem godišnjeg plana zapošljavanja (PAPE). Međutim, čini se da mjere modernizacije i jačanja javne službe za zapošljavanje sporo napreduju, što bi moglo biti prepreka uspješnoj provedbi novog okvira. Stavljanje u punu funkciju jedinstvenog portala za zapošljavanje više je puta odgođeno. Ostvaren je napredak u poticanju suradnje s privatnim agencijama za zapošljavanje, ali potrebno je uložiti dodatne napore.

| (15) | Nedostatak relevantnosti obrazovanja i osposobljavanja za tržište rada i veliki udio nezaposlenih bez formalnih kvalifikacija (35,2 %) doprinose visokoj stopi nezaposlenosti mladih i dugotrajnoj nezaposlenosti. Broj mladih koji nisu zaposleni niti su obuhvaćeni sustavom obrazovanja i osposobljavanja i dalje je iznad prosjeka EU-a. Udio učenika i studenata koji prerano napuštaju obrazovanje i osposobljavanje smanjuje se, ali je i dalje vrlo visok (23,5 %). Trendovi stjecanja tercijarnog obrazovanja stabilni su, ali su programi strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te naukovanja i dalje nedovoljno iskorišteni, a stručnost polaznika višeg sekundarnog strukovnog obrazovanja i osposobljavanja zaostaje za prosjekom EU-a. Španjolska radi na mjerama za poticanje zapošljavanja mladih. U tijeku je provedba nacionalne strategije zapošljavanja mladih i poduzetništva za razdoblje 2013. – 2016., predstavljena u ožujku 2013., ali još nisu na snazi sve mjere. U vezi s tom strategijom, Španjolska je pokrenula borbu protiv nezaposlenosti mladih u skladu s ciljevima jamstva za mlade. Određeni napredak zabilježen je u provedbi mjera protiv ranog napuštanja školovanja te mjera za promicanje dvojnog sustava strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, ali od presudne će važnosti biti puna provedba i učinkovito korištenje sredstvima. Kada je riječ o dvojnom sustavu strukovnog osposobljavanja, potrebna je stalna koordinacija među svim dionicima, uključujući donositelje odluka i ustanove za osposobljavanje na svim državnim razinama te poslodavce, kako bi se sustav racionalizirao, osposobljavanje bolje uskladilo s potrebama tržišta rada i zajamčila usporedivost modela dvojnog sustava strukovnog obrazovanja i osposobljavanja u svim regijama. |
| --- | --- |

(15)

Nedostatak relevantnosti obrazovanja i osposobljavanja za tržište rada i veliki udio nezaposlenih bez formalnih kvalifikacija (35,2 %) doprinose visokoj stopi nezaposlenosti mladih i dugotrajnoj nezaposlenosti. Broj mladih koji nisu zaposleni niti su obuhvaćeni sustavom obrazovanja i osposobljavanja i dalje je iznad prosjeka EU-a. Udio učenika i studenata koji prerano napuštaju obrazovanje i osposobljavanje smanjuje se, ali je i dalje vrlo visok (23,5 %). Trendovi stjecanja tercijarnog obrazovanja stabilni su, ali su programi strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te naukovanja i dalje nedovoljno iskorišteni, a stručnost polaznika višeg sekundarnog strukovnog obrazovanja i osposobljavanja zaostaje za prosjekom EU-a. Španjolska radi na mjerama za poticanje zapošljavanja mladih. U tijeku je provedba nacionalne strategije zapošljavanja mladih i poduzetništva za razdoblje 2013. – 2016., predstavljena u ožujku 2013., ali još nisu na snazi sve mjere. U vezi s tom strategijom, Španjolska je pokrenula borbu protiv nezaposlenosti mladih u skladu s ciljevima jamstva za mlade. Određeni napredak zabilježen je u provedbi mjera protiv ranog napuštanja školovanja te mjera za promicanje dvojnog sustava strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, ali od presudne će važnosti biti puna provedba i učinkovito korištenje sredstvima. Kada je riječ o dvojnom sustavu strukovnog osposobljavanja, potrebna je stalna koordinacija među svim dionicima, uključujući donositelje odluka i ustanove za osposobljavanje na svim državnim razinama te poslodavce, kako bi se sustav racionalizirao, osposobljavanje bolje uskladilo s potrebama tržišta rada i zajamčila usporedivost modela dvojnog sustava strukovnog obrazovanja i osposobljavanja u svim regijama.

| (16) | Uglavnom kao posljedica stanja na tržištu rada, ali i zbog ograničene djelotvornosti socijalne zaštite u smanjivanju siromaštva, Španjolska je ispod prosjeka EU-a na temelju glavnih pokazatelja siromaštva i socijalne isključenosti, a djeca i mladi su posebno ugroženi. U Španjolskoj je, kao posljedica krize, zabilježen jedan od najvećih padova raspoloživog dohotka kućanstava i jedna od najviših razina nejednakosti dohotka u Uniji. Ključni su izazovi pojednostavnjenje postupaka za korisnike socijalne pomoći i poboljšanje upravljanja i međuinstitucijske koordinacije na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini. Nacionalnim akcijskim planom za socijalno uključivanje 2013. – 2016. osigurava se primjeren okvir politika za prilagodbu aktivnih politika tržišta rada onima koji su od njega udaljeni, suzbijanje siromaštva djece i poboljšanje učinkovitosti službi za potporu obitelji. Osim toga, socijalna pomoć i socijalne naknade imaju tek ograničeni učinak preraspodjele u raznim ugroženim skupinama, što ukazuje na nedostatke u njihovu usmjerenju. Osim toga, ograničena koordinacija između službi za zapošljavanje i socijalnih službi (uključujući i one na regionalnoj i lokalnoj razini) i administrativno opterećenje povezano s pristupanjem programima minimalnog dohotka otežavaju prelazak između sustava socijalne pomoći i tržišta rada te reintegraciju na to tržište. |
| --- | --- |

(16)

Uglavnom kao posljedica stanja na tržištu rada, ali i zbog ograničene djelotvornosti socijalne zaštite u smanjivanju siromaštva, Španjolska je ispod prosjeka EU-a na temelju glavnih pokazatelja siromaštva i socijalne isključenosti, a djeca i mladi su posebno ugroženi. U Španjolskoj je, kao posljedica krize, zabilježen jedan od najvećih padova raspoloživog dohotka kućanstava i jedna od najviših razina nejednakosti dohotka u Uniji. Ključni su izazovi pojednostavnjenje postupaka za korisnike socijalne pomoći i poboljšanje upravljanja i međuinstitucijske koordinacije na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini. Nacionalnim akcijskim planom za socijalno uključivanje 2013. – 2016. osigurava se primjeren okvir politika za prilagodbu aktivnih politika tržišta rada onima koji su od njega udaljeni, suzbijanje siromaštva djece i poboljšanje učinkovitosti službi za potporu obitelji. Osim toga, socijalna pomoć i socijalne naknade imaju tek ograničeni učinak preraspodjele u raznim ugroženim skupinama, što ukazuje na nedostatke u njihovu usmjerenju. Osim toga, ograničena koordinacija između službi za zapošljavanje i socijalnih službi (uključujući i one na regionalnoj i lokalnoj razini) i administrativno opterećenje povezano s pristupanjem programima minimalnog dohotka otežavaju prelazak između sustava socijalne pomoći i tržišta rada te reintegraciju na to tržište.

| (17) | Španjolska je uglavnom ostvarila napredak u strukturnim reformama za poticanje rasta i konkurentnosti u skladu s planovima iz nacionalnog programa reformi za 2013. Zakon o jamstvu tržišnog jedinstva donesen je u prosincu 2013. i u tijeku je složeni postupak njegove provedbe. Osim toga, zakonom o poduzetništvu donesenim u jesen 2013. poboljšan je stečajni okvir za poduzeća i uvedeni fleksibilniji oblici trgovačkih društava te racionaliziran program potpora za internacionalizaciju poduzeća. Proširena je primjena brzog izdavanja dozvola, čime je pojednostavnjeno otvaranje malih maloprodajnih trgovina, a poduzete su i druge mjere za olakšavanje izdavanja dozvola za rad trgovačkih društava. Međutim, još nije doneseno sekundarno zakonodavstvo kojim se omogućuje osnivanje društava s ograničenom odgovornošću prema načelu „sve na jednom mjestu” uz skraćene rokove utvrđene u zakonu o poduzetništvu iz rujna 2013. Osim toga, s obzirom na to da Španjolska zaostaje za drugim državama članicama europodručja prema kriteriju veličine poduzeća, potrebno je redovito preispitivati regulatorne prepreke rastu poduzeća, među ostalim i u okviru oporezivanja. Dugo očekivana reforma profesionalnih usluga neprestano se odgađa i potrebno ju je ubrzati. Nisu poduzete mjere za uklanjanje ograničenja otvaranju velikih maloprodajnih prostora. |
| --- | --- |

(17)

Španjolska je uglavnom ostvarila napredak u strukturnim reformama za poticanje rasta i konkurentnosti u skladu s planovima iz nacionalnog programa reformi za 2013. Zakon o jamstvu tržišnog jedinstva donesen je u prosincu 2013. i u tijeku je složeni postupak njegove provedbe. Osim toga, zakonom o poduzetništvu donesenim u jesen 2013. poboljšan je stečajni okvir za poduzeća i uvedeni fleksibilniji oblici trgovačkih društava te racionaliziran program potpora za internacionalizaciju poduzeća. Proširena je primjena brzog izdavanja dozvola, čime je pojednostavnjeno otvaranje malih maloprodajnih trgovina, a poduzete su i druge mjere za olakšavanje izdavanja dozvola za rad trgovačkih društava. Međutim, još nije doneseno sekundarno zakonodavstvo kojim se omogućuje osnivanje društava s ograničenom odgovornošću prema načelu „sve na jednom mjestu” uz skraćene rokove utvrđene u zakonu o poduzetništvu iz rujna 2013. Osim toga, s obzirom na to da Španjolska zaostaje za drugim državama članicama europodručja prema kriteriju veličine poduzeća, potrebno je redovito preispitivati regulatorne prepreke rastu poduzeća, među ostalim i u okviru oporezivanja. Dugo očekivana reforma profesionalnih usluga neprestano se odgađa i potrebno ju je ubrzati. Nisu poduzete mjere za uklanjanje ograničenja otvaranju velikih maloprodajnih prostora.

| (18) | Španjolski bi sustav istraživanja i inovacija trebao povećati kvalitetu znanstvenih rezultata, poticati suradnju između privatnog i javnog sektora i olakšati pretvaranje rezultata istraživanja i razvoja u komercijalne proizvode. Vlada je 2013. donijela nacionalnu strategiju za znanost, tehnologiju i inovacije, za koju tek treba osigurati javna sredstva. Osim toga, u tijeku je osnivanje nove državne agencije za istraživanje, čija je zadaća učinkovito upravljanje javnim ulaganjima u istraživanje i razvoj. |
| --- | --- |

(18)

Španjolski bi sustav istraživanja i inovacija trebao povećati kvalitetu znanstvenih rezultata, poticati suradnju između privatnog i javnog sektora i olakšati pretvaranje rezultata istraživanja i razvoja u komercijalne proizvode. Vlada je 2013. donijela nacionalnu strategiju za znanost, tehnologiju i inovacije, za koju tek treba osigurati javna sredstva. Osim toga, u tijeku je osnivanje nove državne agencije za istraživanje, čija je zadaća učinkovito upravljanje javnim ulaganjima u istraživanje i razvoj.

| (19) | Poduzeti su bitni koraci za smanjenje tarifnog deficita u sektoru električne energije, posebice smanjenjem troškova sustava, ali stvarni učinak reforme još uvijek nije potpuno jasan, osobito na obnovljivu energiju. Vlada ispituje mogućnosti smanjenja negativnih učinaka prelijevanja insolventnosti autocesta na javne financije. Nadležna su tijela uspostavila bazu podataka koja sadrži ekonomske, okolišne, prometne i druge pokazatelje koji mogu biti korisni u analizama prije ulaganja u infrastrukturu, ali još nisu osnovala neovisno tijelo koje bi moglo pomoći u procjeni budućih velikih infrastrukturnih projekata. Tržišno natjecanje u pružanju usluga u putničkom i teretnom željezničkom prometu i dalje onemogućuju tehničke i pravne prepreke koje otežavaju učinkovitu uporabu opsežne infrastrukture. |
| --- | --- |

(19)

Poduzeti su bitni koraci za smanjenje tarifnog deficita u sektoru električne energije, posebice smanjenjem troškova sustava, ali stvarni učinak reforme još uvijek nije potpuno jasan, osobito na obnovljivu energiju. Vlada ispituje mogućnosti smanjenja negativnih učinaka prelijevanja insolventnosti autocesta na javne financije. Nadležna su tijela uspostavila bazu podataka koja sadrži ekonomske, okolišne, prometne i druge pokazatelje koji mogu biti korisni u analizama prije ulaganja u infrastrukturu, ali još nisu osnovala neovisno tijelo koje bi moglo pomoći u procjeni budućih velikih infrastrukturnih projekata. Tržišno natjecanje u pružanju usluga u putničkom i teretnom željezničkom prometu i dalje onemogućuju tehničke i pravne prepreke koje otežavaju učinkovitu uporabu opsežne infrastrukture.

| (20) | Reforma javne uprave napreduje. Odluka o reformi lokalne javne uprave donesena je u prosincu 2013., a stručni odbor za reformu javne uprave započeo je s radom, koji će se nastaviti i tijekom 2014. i 2015. Reforma pravosuđa u raznim je fazama dovršenja i/ili provedbe i potrebno ju je dovršiti. Najnovije mjere borbe protiv korupcije obuhvaćaju zakon o transparentnosti, javnom pristupu informacijama i dobrom upravljanju donesen u prosincu 2013. te dva nacrta zakona o nadzoru financiranja stranaka i odgovornosti visokih dužnosnika. Provodi se Nacionalni plan za borbu protiv neprijavljenog rada i prijevare socijalnog osiguranja (Plan Nacional de Lucha contra el Empleo Irregular y el Fraude a la Seguridad Social) za razdoblje 2012. – 2014. Španjolska je osim toga proširila mrežu međunarodnih sporazuma za razmjenu informacija bitnih za razrez poreza te pokrenula projekt s privatnim poduzećima kako bi ispitala mogućnosti poboljšanja u upravljanju sustavom naknada. |
| --- | --- |

(20)

Reforma javne uprave napreduje. Odluka o reformi lokalne javne uprave donesena je u prosincu 2013., a stručni odbor za reformu javne uprave započeo je s radom, koji će se nastaviti i tijekom 2014. i 2015. Reforma pravosuđa u raznim je fazama dovršenja i/ili provedbe i potrebno ju je dovršiti. Najnovije mjere borbe protiv korupcije obuhvaćaju zakon o transparentnosti, javnom pristupu informacijama i dobrom upravljanju donesen u prosincu 2013. te dva nacrta zakona o nadzoru financiranja stranaka i odgovornosti visokih dužnosnika. Provodi se Nacionalni plan za borbu protiv neprijavljenog rada i prijevare socijalnog osiguranja (Plan Nacional de Lucha contra el Empleo Irregular y el Fraude a la Seguridad Social) za razdoblje 2012. – 2014. Španjolska je osim toga proširila mrežu međunarodnih sporazuma za razmjenu informacija bitnih za razrez poreza te pokrenula projekt s privatnim poduzećima kako bi ispitala mogućnosti poboljšanja u upravljanju sustavom naknada.

| (21) | U kontekstu europskog semestra Komisija je provela sveobuhvatnu analizu gospodarske politike Španjolske. Donijela je procjenu nacionalnog programa reformi i programa stabilnosti. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Španjolskoj, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 8. u nastavku. |
| --- | --- |

(21)

U kontekstu europskog semestra Komisija je provela sveobuhvatnu analizu gospodarske politike Španjolske. Donijela je procjenu nacionalnog programa reformi i programa stabilnosti. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Španjolskoj, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 8. u nastavku.

| (22) | S obzirom na tu procjenu Vijeće je proučilo program stabilnosti, a njegovo stajalište (7) naznačeno je u dolje navedenoj preporuci 1. |
| --- | --- |

(22)

S obzirom na tu procjenu Vijeće je proučilo program stabilnosti, a njegovo stajalište (7) naznačeno je u dolje navedenoj preporuci 1.

| (23) | Vijeće je s obzirom na Komisijino detaljno preispitivanje i tu ocjenu ispitalo nacionalni program reformi i program stabilnosti. Njegove preporuke na temelju članka 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1., 2., 3., 4., 6., 7. i 8. u nastavku. |
| --- | --- |

(23)

Vijeće je s obzirom na Komisijino detaljno preispitivanje i tu ocjenu ispitalo nacionalni program reformi i program stabilnosti. Njegove preporuke na temelju članka 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1., 2., 3., 4., 6., 7. i 8. u nastavku.

| (24) | Komisija je osim toga u okviru europskog semestra provela analizu ekonomske politike europodručja u cjelini. Na temelju toga Vijeće je izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (8). Budući da joj je državna valuta euro, Španjolska bi trebala osigurati i cjelovitu te potpunu provedbu tih preporuka, |
| --- | --- |

(24)

Komisija je osim toga u okviru europskog semestra provela analizu ekonomske politike europodručja u cjelini. Na temelju toga Vijeće je izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (8). Budući da joj je državna valuta euro, Španjolska bi trebala osigurati i cjelovitu te potpunu provedbu tih preporuka,

OVIME PREPORUČUJE Španjolskoj da u razdoblju 2014. – 2015. poduzme sljedeće mjere:

| 1. | da od 2014. učvrsti proračunsku strategiju, a posebno da preciznije utvrdi mjere na kojima se temelji proračunska strategija za godinu 2015. i kasnije, kako bi osigurala održivo smanjenje prekomjernog deficita do 2016. ostvarenjem strukturne prilagodbe utvrđene u preporuci Vijeća u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita; za trajni ispravak fiskalnih neravnoteža potrebno je osigurati vjerodostojnu provedbu ambicioznih strukturnih reformi u cilju povećanja sposobnosti prilagodbe i poticanja rasta i zapošljavanja; da nakon što postigne smanjenje prekomjernog deficita nastavi sa strukturnom prilagodbom u skladu sa srednjoročnim ciljem od najmanje 0,5 % BDP-a na godinu, a i više ako za to postoje povoljni gospodarski uvjeti ili je to potrebno da se osigura sukladnost s pravilom o dugu, kako bi se udio duga opće države održao u stabilnoj silaznoj putanji; da osigura da neovisno fiskalno tijelo što prije preuzme sve svoje funkcije te da na svim državnim razinama osigura punu provedbu preventivnih, korektivnih i provedbenih mjera iz temeljnog zakona o stabilnosti proračuna, uključujući uklanjanje zaostataka u plaćanju javnog sektora; da do veljače 2015. provede sustavno preispitivanje rashoda na svim državnim razinama kako bi poduprla povećanje učinkovitosti i kvalitete javne potrošnje; da nastavi povećavati ekonomičnost sektora zdravstva, posebice daljnjom racionalizacijom potrošnje na farmaceutske proizvode, među ostalim i u bolnicama, te jačajući koordinaciju među raznim vrstama skrbi uz istovremeno osiguravanje njihove dostupnosti za najosjetljivije skupine; da do kraja 2014. donese opsežnu reformu poreznog sustava kako bi se porezni sustav pojednostavnio i bolje prilagodio potrebama rasta i otvaranja radnih mjesta, zaštiti okoliša i stabilnosti prihoda;
  da u tu svrhu usmjeri prihode prema porezima s manje štetnim učincima, kao što su porez na potrošnju, porez za zaštitu okoliša (npr. na pogonska goriva) i periodični porez na imovinu; da ukloni neučinkovite izdatke poreza na dohodak i poreza na dobit; da razmotri sniženje doprinosa poslodavaca za socijalno osiguranje, posebno za nisko plaćene poslove; da se i dalje bori protiv pristranosti u korist zaduživanja u oporezivanju trgovačkih društava; da poduzme mjere kako oporezivanje ne bi ometalo nesmetano funkcioniranje unutarnjeg tržišta Španjolske. da pojača borbu protiv utaje poreza; |
| --- | --- |

1.

da od 2014. učvrsti proračunsku strategiju, a posebno da preciznije utvrdi mjere na kojima se temelji proračunska strategija za godinu 2015. i kasnije, kako bi osigurala održivo smanjenje prekomjernog deficita do 2016. ostvarenjem strukturne prilagodbe utvrđene u preporuci Vijeća u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita; za trajni ispravak fiskalnih neravnoteža potrebno je osigurati vjerodostojnu provedbu ambicioznih strukturnih reformi u cilju povećanja sposobnosti prilagodbe i poticanja rasta i zapošljavanja; da nakon što postigne smanjenje prekomjernog deficita nastavi sa strukturnom prilagodbom u skladu sa srednjoročnim ciljem od najmanje 0,5 % BDP-a na godinu, a i više ako za to postoje povoljni gospodarski uvjeti ili je to potrebno da se osigura sukladnost s pravilom o dugu, kako bi se udio duga opće države održao u stabilnoj silaznoj putanji; da osigura da neovisno fiskalno tijelo što prije preuzme sve svoje funkcije te da na svim državnim razinama osigura punu provedbu preventivnih, korektivnih i provedbenih mjera iz temeljnog zakona o stabilnosti proračuna, uključujući uklanjanje zaostataka u plaćanju javnog sektora; da do veljače 2015. provede sustavno preispitivanje rashoda na svim državnim razinama kako bi poduprla povećanje učinkovitosti i kvalitete javne potrošnje; da nastavi povećavati ekonomičnost sektora zdravstva, posebice daljnjom racionalizacijom potrošnje na farmaceutske proizvode, među ostalim i u bolnicama, te jačajući koordinaciju među raznim vrstama skrbi uz istovremeno osiguravanje njihove dostupnosti za najosjetljivije skupine; da do kraja 2014. donese opsežnu reformu poreznog sustava kako bi se porezni sustav pojednostavnio i bolje prilagodio potrebama rasta i otvaranja radnih mjesta, zaštiti okoliša i stabilnosti prihoda;

da u tu svrhu usmjeri prihode prema porezima s manje štetnim učincima, kao što su porez na potrošnju, porez za zaštitu okoliša (npr. na pogonska goriva) i periodični porez na imovinu; da ukloni neučinkovite izdatke poreza na dohodak i poreza na dobit; da razmotri sniženje doprinosa poslodavaca za socijalno osiguranje, posebno za nisko plaćene poslove; da se i dalje bori protiv pristranosti u korist zaduživanja u oporezivanju trgovačkih društava; da poduzme mjere kako oporezivanje ne bi ometalo nesmetano funkcioniranje unutarnjeg tržišta Španjolske. da pojača borbu protiv utaje poreza;

| 2. | da dovrši reformu u području štedionica, odnosno da donese sekundarno zakonodavstvo i dovrši restrukturiranje štedionica u državnom vlasništvu kako bi ubrzala njihov potpuni oporavak i olakšala njihov povratak u privatno vlasništvo; da potiče napore banaka za održavanje snažnih stopa kapitala i nadzire aktivnosti društva za upravljanje imovinom Sareb kako bi se osiguralo pravodobno otuđenje imovine i smanjili troškovi za porezne obveznike; da dovrši tekuće mjere za proširenje mogućnosti pristupa MSP-a financiranju, posebice dovršenjem tekućih mjera za poboljšanje nebankarskog financijskog posredovanja; da ukloni preostala uska grla u stečajnom okviru za poduzeća, posebice povećanjem stručnosti stečajnih upravitelja i kapaciteta sudstva za rješavanje stečajnih predmeta te stvori trajni okvir za osobni stečaj, pritom vodeći računa o uravnoteženim pravima vjerovnika/dužnika i pitanjima financijske stabilnosti. |
| --- | --- |

2.

da dovrši reformu u području štedionica, odnosno da donese sekundarno zakonodavstvo i dovrši restrukturiranje štedionica u državnom vlasništvu kako bi ubrzala njihov potpuni oporavak i olakšala njihov povratak u privatno vlasništvo; da potiče napore banaka za održavanje snažnih stopa kapitala i nadzire aktivnosti društva za upravljanje imovinom Sareb kako bi se osiguralo pravodobno otuđenje imovine i smanjili troškovi za porezne obveznike; da dovrši tekuće mjere za proširenje mogućnosti pristupa MSP-a financiranju, posebice dovršenjem tekućih mjera za poboljšanje nebankarskog financijskog posredovanja; da ukloni preostala uska grla u stečajnom okviru za poduzeća, posebice povećanjem stručnosti stečajnih upravitelja i kapaciteta sudstva za rješavanje stečajnih predmeta te stvori trajni okvir za osobni stečaj, pritom vodeći računa o uravnoteženim pravima vjerovnika/dužnika i pitanjima financijske stabilnosti.

| 3. | da provede nove mjere za smanjenje segmentacije tržišta rada u korist održivih, kvalitetnih radnih mjesta, primjerice smanjenjem broja vrsta ugovora i osiguravanjem uravnoteženog pristupa pravima na otpremninu; da nastavi redovito praćenje reformi tržišta rada; da promiče razvoj realnih plaća u skladu s ciljem stvaranja radnih mjesta; da isplatu naknada za nezaposlene čvršće poveže sa zahtjevom aktivnog traženja zaposlenja; da poveća učinkovitost i preciznije usmjeri aktivne politike tržišta rada, uključujući subvencije za zapošljavanje, posebno za one koji se suočavaju s većim problemima u pristupu zaposlenju; da poboljša koordinaciju između tržišta rada i politika obrazovanja i osposobljavanja; da ubrza modernizaciju javnih službi za zapošljavanje kako bi osigurala učinkovito savjetovanje prilagođeno osobnim potrebama, usklađivanje osposobljavanja s potrebama radnih mjesta, s posebnim naglaskom na dugotrajnoj nezaposlenosti; da do kraja 2014. osigura učinkovitu primjenu suradnje javnog i privatnog sektora u uslugama za posredovanje u zapošljavanju te da prati kvalitetu pruženih usluga; da osigura učinkovito funkcioniranje jedinstvenog portala za zapošljavanje i poveže ga s dodatnim mjerama poticanja mobilnosti radne snage; |
| --- | --- |

3.

da provede nove mjere za smanjenje segmentacije tržišta rada u korist održivih, kvalitetnih radnih mjesta, primjerice smanjenjem broja vrsta ugovora i osiguravanjem uravnoteženog pristupa pravima na otpremninu; da nastavi redovito praćenje reformi tržišta rada; da promiče razvoj realnih plaća u skladu s ciljem stvaranja radnih mjesta; da isplatu naknada za nezaposlene čvršće poveže sa zahtjevom aktivnog traženja zaposlenja; da poveća učinkovitost i preciznije usmjeri aktivne politike tržišta rada, uključujući subvencije za zapošljavanje, posebno za one koji se suočavaju s većim problemima u pristupu zaposlenju; da poboljša koordinaciju između tržišta rada i politika obrazovanja i osposobljavanja; da ubrza modernizaciju javnih službi za zapošljavanje kako bi osigurala učinkovito savjetovanje prilagođeno osobnim potrebama, usklađivanje osposobljavanja s potrebama radnih mjesta, s posebnim naglaskom na dugotrajnoj nezaposlenosti; da do kraja 2014. osigura učinkovitu primjenu suradnje javnog i privatnog sektora u uslugama za posredovanje u zapošljavanju te da prati kvalitetu pruženih usluga; da osigura učinkovito funkcioniranje jedinstvenog portala za zapošljavanje i poveže ga s dodatnim mjerama poticanja mobilnosti radne snage;

| 4. | da provede strategiju poduzetništva i zapošljavanja mladih 2013. – 2016. i ocijeni njezinu učinkovitost; da osigura kvalitetne ponude zaposlenja, naukovanja i pripravništva za mlade i poboljša doseg kako bi se obuhvatili neregistrirani nezaposleni u skladu s ciljevima jamstva za mlade; da učinkovito provede nove obrazovne programe za povećanje kvalitete primarnog i sekundarnog obrazovanja; da poboljša savjetovanje i potporu za skupine kojima prijeti prerano napuštanje školovanja; da poveća relevantnost strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te visokog obrazovanja za tržište rada, osobito poboljšanjem suradnje s poslodavcima i potporom osposobljavanju instruktora i učitelja; |
| --- | --- |

4.

da provede strategiju poduzetništva i zapošljavanja mladih 2013. – 2016. i ocijeni njezinu učinkovitost; da osigura kvalitetne ponude zaposlenja, naukovanja i pripravništva za mlade i poboljša doseg kako bi se obuhvatili neregistrirani nezaposleni u skladu s ciljevima jamstva za mlade; da učinkovito provede nove obrazovne programe za povećanje kvalitete primarnog i sekundarnog obrazovanja; da poboljša savjetovanje i potporu za skupine kojima prijeti prerano napuštanje školovanja; da poveća relevantnost strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te visokog obrazovanja za tržište rada, osobito poboljšanjem suradnje s poslodavcima i potporom osposobljavanju instruktora i učitelja;

| 5. | da provede nacionalni akcijski plan za socijalno uključivanje 2013. – 2016. i ocijeni njegovu učinkovitost u odnosu na sve njegove ciljeve; da ojača administrativnu sposobnost i koordinaciju između službi za zapošljavanje i socijalnih službi kako bi stvorila integrirane kanale potpore ugroženim skupinama te da ojača racionalizirane postupke među javnim službama odgovornima za programe minimalnog dohotka kako bi olakšala prelaske između programa minimalnog dohotka i tržišta rada; da preciznije usmjeri programe potpore obitelji i kvalitetne usluge dajući prednost obiteljima s niskim primanjima koje imaju djecu, kako bi se osigurala progresivnost i učinkovitost socijalnih transfera; |
| --- | --- |

5.

da provede nacionalni akcijski plan za socijalno uključivanje 2013. – 2016. i ocijeni njegovu učinkovitost u odnosu na sve njegove ciljeve; da ojača administrativnu sposobnost i koordinaciju između službi za zapošljavanje i socijalnih službi kako bi stvorila integrirane kanale potpore ugroženim skupinama te da ojača racionalizirane postupke među javnim službama odgovornima za programe minimalnog dohotka kako bi olakšala prelaske između programa minimalnog dohotka i tržišta rada; da preciznije usmjeri programe potpore obitelji i kvalitetne usluge dajući prednost obiteljima s niskim primanjima koje imaju djecu, kako bi se osigurala progresivnost i učinkovitost socijalnih transfera;

| 6. | da osigura ambicioznu i brzu provedbu zakona br. 20/2013 o jedinstvu tržišta na svim razinama uprave; da do kraja 2014. donese ambicioznu reformu profesionalnih usluga i profesionalnih udruga, odnosno da odredi profesije koje se moraju registrirati u profesionalnoj organizaciji te transparentnost i odgovornost profesionalnih tijela, otvarajući pristup djelatnostima koje su neopravdano ograničene i štiteći jedinstvo tržišta u pristupu profesionalnim uslugama u Španjolskoj i pružanju tih usluga; da dodatno smanji trajanje, troškove i broj postupaka potrebnih za osnivanje poduzeća; da ukloni neopravdana ograničenja otvaranju velikih maloprodajnih objekata, ponajprije revizijom postojećih propisa o regionalnom planiranju; da utvrdi izvore financiranja za novu nacionalnu strategiju znanosti, tehnologije i inovacija i osigura da nova državna agencija za istraživanje započne s radom; |
| --- | --- |

6.

da osigura ambicioznu i brzu provedbu zakona br. 20/2013 o jedinstvu tržišta na svim razinama uprave; da do kraja 2014. donese ambicioznu reformu profesionalnih usluga i profesionalnih udruga, odnosno da odredi profesije koje se moraju registrirati u profesionalnoj organizaciji te transparentnost i odgovornost profesionalnih tijela, otvarajući pristup djelatnostima koje su neopravdano ograničene i štiteći jedinstvo tržišta u pristupu profesionalnim uslugama u Španjolskoj i pružanju tih usluga; da dodatno smanji trajanje, troškove i broj postupaka potrebnih za osnivanje poduzeća; da ukloni neopravdana ograničenja otvaranju velikih maloprodajnih objekata, ponajprije revizijom postojećih propisa o regionalnom planiranju; da utvrdi izvore financiranja za novu nacionalnu strategiju znanosti, tehnologije i inovacija i osigura da nova državna agencija za istraživanje započne s radom;

| 7. | da nakon reforme iz 2013. osigura učinkovito uklanjanje deficita u sustavu električne energije počevši od 2014. i da prema potrebi poduzme dodatne strukturne mjere; da riješi problem insolventnih autocesta kako bi smanjila troškove za državu; da do kraja 2014. osnuje neovisno tijelo koje će sudjelovati u procjeni budućih velikih infrastrukturnih projekata; da poduzme mjere kako bi osigurala učinkovito tržišno natjecanje u području usluga u željezničkom teretnom i putničkom prometu; |
| --- | --- |

7.

da nakon reforme iz 2013. osigura učinkovito uklanjanje deficita u sustavu električne energije počevši od 2014. i da prema potrebi poduzme dodatne strukturne mjere; da riješi problem insolventnih autocesta kako bi smanjila troškove za državu; da do kraja 2014. osnuje neovisno tijelo koje će sudjelovati u procjeni budućih velikih infrastrukturnih projekata; da poduzme mjere kako bi osigurala učinkovito tržišno natjecanje u području usluga u željezničkom teretnom i putničkom prometu;

| 8. | da na svim državnim razinama provede preporuke odbora za reformu javne uprave; da ojača kontrolne mehanizme i poveća transparentnost upravnih odluka, osobito na regionalnoj i lokalnoj razini; da dovrši i pomno prati tekuće mjere suzbijanja sive ekonomije i neprijavljenog rada; da usvoji očekivane reforme strukture pravosuđa i pravosudne karte te da osigura provedbu donesenih reformi. |
| --- | --- |

8.

da na svim državnim razinama provede preporuke odbora za reformu javne uprave; da ojača kontrolne mehanizme i poveća transparentnost upravnih odluka, osobito na regionalnoj i lokalnoj razini; da dovrši i pomno prati tekuće mjere suzbijanja sive ekonomije i neprijavljenog rada; da usvoji očekivane reforme strukture pravosuđa i pravosudne karte te da osigura provedbu donesenih reformi.

Sastavljeno u Bruxellesu 8. srpnja 2014.

Za Vijeće

Predsjednik

P. C. PADOAN

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  Zadržana za 2014. Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

3

(4)  SL C 217, 30.7.2013., str. 81.

4

(5)  Uredba (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o zajedničkim odredbama za praćenje i procjenu nacrta proračunskih planova i osiguranju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju (SL L 140, 27.5.2013., str.11).

5

(6)  Preporuka Vijeća od 21. lipnja 2013. s ciljem okončanja stanja prekomjernog državnog deficita u Španjolskoj (SL C 180, 26.6.2013., str. 4).

6

(7)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

7

(8)  Vidjeti stranicu 141 ovog Službenog lista.

8

---

| 29.7.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 247/42 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 247/42

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 8. srpnja 2014.

o Nacionalnom programu reformi Francuske za 2014. i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Francuske za 2014.

2014/C 247/09

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Europsko vijeće se 26. ožujka 2010. složilo s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020. koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika kojom se usredotočuje na ključna područja u kojima je potrebno poduzeti mjere radi jačanja potencijala Europe u području održivog razvoja i konkurentnosti. |
| --- | --- |

(1)

Europsko vijeće se 26. ožujka 2010. složilo s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020. koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika kojom se usredotočuje na ključna područja u kojima je potrebno poduzeti mjere radi jačanja potencijala Europe u području održivog razvoja i konkurentnosti.

| (2) | Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

| (3) | Šefovi država ili vlada država članica donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Donijeli su odluku o poduzimanju mjera na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. te provedbi preporuka za pojedinu zemlju. |
| --- | --- |

(3)

Šefovi država ili vlada država članica donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Donijeli su odluku o poduzimanju mjera na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. te provedbi preporuka za pojedinu zemlju.

| (4) | Vijeće je 9. srpnja 2013. donijelo preporuku (4) o nacionalnom programu reformi Francuske za 2013. i dostavilo mišljenje o francuskom ažuriranom programu stabilnosti za razdoblje 2012. – 2017. Komisija je 15. studenoga 2013. u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5) iznijela mišljenje o nacrtu proračunskog plana Francuske za 2014. |
| --- | --- |

(4)

Vijeće je 9. srpnja 2013. donijelo preporuku (4) o nacionalnom programu reformi Francuske za 2013. i dostavilo mišljenje o francuskom ažuriranom programu stabilnosti za razdoblje 2012. – 2017. Komisija je 15. studenoga 2013. u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5) iznijela mišljenje o nacrtu proračunskog plana Francuske za 2014.

| (5) | Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2014. za koordinaciju ekonomske politike. Također, 13. studenoga 2013. Komisija je na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011, donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem Francusku smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2014. za koordinaciju ekonomske politike. Također, 13. studenoga 2013. Komisija je na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011, donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem Francusku smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

| (6) | Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjerâ za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom kojom se potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave. |
| --- | --- |

(6)

Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjerâ za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom kojom se potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave.

| (7) | Na temelju članka 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Komisija je 5. ožujka 2014. objavila rezultate svojeg detaljnog preispitivanja za Francusku. Na temelju analize Komisije moguće je zaključiti da se Francuska i dalje suočava s makroekonomskim neravnotežama, što zahtijeva posebno praćenje i odlučno političko djelovanje. Pogoršanje trgovinske bilance i konkurentnosti te posljedice visoke razine zaduženosti javnog sektora osobito zahtijevaju stalnu pozornost politike. |
| --- | --- |

(7)

Na temelju članka 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Komisija je 5. ožujka 2014. objavila rezultate svojeg detaljnog preispitivanja za Francusku. Na temelju analize Komisije moguće je zaključiti da se Francuska i dalje suočava s makroekonomskim neravnotežama, što zahtijeva posebno praćenje i odlučno političko djelovanje. Pogoršanje trgovinske bilance i konkurentnosti te posljedice visoke razine zaduženosti javnog sektora osobito zahtijevaju stalnu pozornost politike.

| (8) | Komisija je 5. ožujka 2014. preporučila da Francuska uloži daljnje napore kojima bi se osigurala potpuna usklađenost s preporukom Vijeća u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 5. ožujka 2014. preporučila da Francuska uloži daljnje napore kojima bi se osigurala potpuna usklađenost s preporukom Vijeća u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita.

| (9) | Francuska je 7. svibnja 2014. podnijela svoj nacionalni program reformi za 2014. i svoj program stabilnosti za 2014. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena. |
| --- | --- |

(9)

Francuska je 7. svibnja 2014. podnijela svoj nacionalni program reformi za 2014. i svoj program stabilnosti za 2014. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

| (10) | Cilj je proračunske strategije utvrđene programom stabilnosti za 2014. smanjiti prekomjerni deficit do 2015. i ostvariti srednjoročni cilj do 2017. Programom stabilnosti potvrđuje se prijašnji srednjoročni cilj uravnoteženog proračuna u strukturnom smislu, koji je stroži od ciljeva predviđenih u Paktu o stabilnosti i rastu. Programom stabilnosti predviđa se dovođenje deficita na 3 % BDP-a u 2015., što je iznad cilja utvrđenog u preporukama Vijeća od 21. lipnja 2013. Stoga je planirani (ponovno izračunani) godišnji napredak prema ostvarenju srednjoročnog cilja niži od minimalnog zahtjeva u visini od 0,5 % BDP-a. Općenito gledajući, proračunska strategija utvrđena u programu stabilnosti samo je djelomično u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. U programu stabilnosti predviđa se da će javni dug doseći vrhunac u visini od 95,6 % BDP-a u 2014. i 2015., a nakon toga pasti na 91,9 % u 2017. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje projekcije proračuna u programu stabilnosti vjerodostojan je za 2014., a za 2015. blago optimističan, s predviđenim rastom BDP-a od 1,0 % tekuće godine i 1,7 % naredne godine, u odnosu na rast od 1,0 % i 1,5 % koji je predviđen u proljetnoj prognozi službi Komisije 2014. Neovisno Visoko vijeće za javne financije („Haut Conseil des finances publiques”) objavilo je u travnju 2014. mišljenje o makroekonomskom scenariju programa stabilnosti. U programu stabilnosti izložene su brojne dodatne mjere za 2014., među kojima ukidanje odobrenih sredstava za ministarstva, koje treba donijeti kao dio dodatnog proračuna, te prvi učinci plana za uštedu 50 milijardi eura, koji je najavila vlada.
  Na toj osnovi i s obzirom na činjenicu da je fiskalni napor postignut u 2013. bio viši od očekivanog u vrijeme preporuke Komisije, može se smatrati da program stabilnosti uglavnom ispunjava uvjete u preporuci Komisije. Mjere fiskalne konsolidacije nisu dovoljno detaljno opisane za vjerodostojno osiguranje korekcije stanja prekomjernog deficita do 2015., što potvrđuje i Komisijina prognoza u kojoj se predviđa da će deficit naredne godine iznositi 3,4 % BDP-a te da temeljna strukturna prilagodba uglavnom neće dostići razinu koju preporučuje Vijeće. Nadalje, rizici da se vladini ciljevi ne ostvare sve su vjerojatniji. Osobito je još potrebno donijeti dio dodatnih mjera za 2014. najavljenih u programu stabilnosti, a predviđeni iznos uštede za 2015. vrlo je ambiciozan. Na temelju Komisijine prognoze, fiskalni napor tijekom razdoblja 2013. – 2014. zaostaje za 0,2 postotna boda BDP-a u odnosu na (ispravljene) promjene u strukturnom saldu i za najmanje 0,1 postotni bod BDP-a u odnosu na mjere koje su ocijenjene potrebnima u vrijeme preporuke Vijeća. Na osnovi svoje ocjene programa i Komisijine prognoze te na temelju Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97 Vijeće smatra da je potrebno podrobnije određivanje mjera na kojima se temelji proračunska strategija te daljnji napori za postizanje usklađenosti s preporukom Vijeća i osiguranje odgovarajućeg puta prema ostvarenju srednjoročnog cilja. Dodatni napori osobito bi trebali biti navedeni u nadolazećoj izmjeni zakona o proračunu za 2014. |
| --- | --- |

(10)

Cilj je proračunske strategije utvrđene programom stabilnosti za 2014. smanjiti prekomjerni deficit do 2015. i ostvariti srednjoročni cilj do 2017. Programom stabilnosti potvrđuje se prijašnji srednjoročni cilj uravnoteženog proračuna u strukturnom smislu, koji je stroži od ciljeva predviđenih u Paktu o stabilnosti i rastu. Programom stabilnosti predviđa se dovođenje deficita na 3 % BDP-a u 2015., što je iznad cilja utvrđenog u preporukama Vijeća od 21. lipnja 2013. Stoga je planirani (ponovno izračunani) godišnji napredak prema ostvarenju srednjoročnog cilja niži od minimalnog zahtjeva u visini od 0,5 % BDP-a. Općenito gledajući, proračunska strategija utvrđena u programu stabilnosti samo je djelomično u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. U programu stabilnosti predviđa se da će javni dug doseći vrhunac u visini od 95,6 % BDP-a u 2014. i 2015., a nakon toga pasti na 91,9 % u 2017. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje projekcije proračuna u programu stabilnosti vjerodostojan je za 2014., a za 2015. blago optimističan, s predviđenim rastom BDP-a od 1,0 % tekuće godine i 1,7 % naredne godine, u odnosu na rast od 1,0 % i 1,5 % koji je predviđen u proljetnoj prognozi službi Komisije 2014. Neovisno Visoko vijeće za javne financije („Haut Conseil des finances publiques”) objavilo je u travnju 2014. mišljenje o makroekonomskom scenariju programa stabilnosti. U programu stabilnosti izložene su brojne dodatne mjere za 2014., među kojima ukidanje odobrenih sredstava za ministarstva, koje treba donijeti kao dio dodatnog proračuna, te prvi učinci plana za uštedu 50 milijardi eura, koji je najavila vlada.

Na toj osnovi i s obzirom na činjenicu da je fiskalni napor postignut u 2013. bio viši od očekivanog u vrijeme preporuke Komisije, može se smatrati da program stabilnosti uglavnom ispunjava uvjete u preporuci Komisije. Mjere fiskalne konsolidacije nisu dovoljno detaljno opisane za vjerodostojno osiguranje korekcije stanja prekomjernog deficita do 2015., što potvrđuje i Komisijina prognoza u kojoj se predviđa da će deficit naredne godine iznositi 3,4 % BDP-a te da temeljna strukturna prilagodba uglavnom neće dostići razinu koju preporučuje Vijeće. Nadalje, rizici da se vladini ciljevi ne ostvare sve su vjerojatniji. Osobito je još potrebno donijeti dio dodatnih mjera za 2014. najavljenih u programu stabilnosti, a predviđeni iznos uštede za 2015. vrlo je ambiciozan. Na temelju Komisijine prognoze, fiskalni napor tijekom razdoblja 2013. – 2014. zaostaje za 0,2 postotna boda BDP-a u odnosu na (ispravljene) promjene u strukturnom saldu i za najmanje 0,1 postotni bod BDP-a u odnosu na mjere koje su ocijenjene potrebnima u vrijeme preporuke Vijeća. Na osnovi svoje ocjene programa i Komisijine prognoze te na temelju Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97 Vijeće smatra da je potrebno podrobnije određivanje mjera na kojima se temelji proračunska strategija te daljnji napori za postizanje usklađenosti s preporukom Vijeća i osiguranje odgovarajućeg puta prema ostvarenju srednjoročnog cilja. Dodatni napori osobito bi trebali biti navedeni u nadolazećoj izmjeni zakona o proračunu za 2014.

| (11) | S obzirom na već visok, a i dalje rastući javni dug, kao i na činjenicu da je rok za smanjenje prekomjernog deficita produljen do 2015., još je važnija stroga provedba proračuna za 2014. i uporno ulaganje velikih napora u konsolidaciju tijekom 2015. Osobito bi porast javne potrošnje trebao znatno usporiti u usporedbi s prethodnim godinama, u skladu s namjerama vlade. Stoga je potrebno podrobnije odrediti strategiju za smanjenje rashoda intenziviranjem tekuće revizije potrošnje i prema potrebi ponovnim definiranjem područja primjene državnih mjera. Ne mogu se ostvariti znatne kratkoročne uštede bez bitnog smanjenja porasta u potrošnji za socijalno osiguranje, koja predstavlja gotovo polovinu javne potrošnje.
  To podrazumijeva i ograničavanje troškova za zdravstvenu skrb i mirovine, primjerice postavljanjem ambicioznijih ciljeva u pogledu godišnjih rashoda za zdravstvenu skrb i privremenim zamrzavanjem mirovina i drugih socijalnih naknada, kako je trenutačno predvidjela vlada. Osim toga, novim bi se planiranim zakonom o decentralizaciji razne administrativne slojeve u Francuskoj trebalo pojednostaviti kako bi se uklonilo administrativno preklapanje i postigle daljnje sinergije, veća učinkovitost i ušteda spajanjem ili uklanjanjem administrativnih slojeva. Osim što će u tom smislu strukturne reforme navedene u programu stabilnosti stupiti na snagu tek u srednjoročnom razdoblju, iako je od donošenja programa stabilnosti planirani raspored pomaknut unaprijed, one su podložne i znatnim rizicima povezanima s provedbom. Trebalo bi ojačati i kontrolu nad rashodima lokalne vlasti, uključujući i ograničenjem godišnjeg porasta prihodâ od poreza lokalne vlasti, uzimajući u obzir postojeće gornje granice nekoliko lokalnih poreza uz istovremeno strogo provođenje planiranog smanjenja bespovratnih sredstava koje dodjeljuje središnja vlada. Uz potrebu za uštedom u kratkom roku, i dugoročna održivost javnih financija uzrok je zabrinutosti.
  Iako se u posljednjih nekoliko godina javnu potrošnju za zdravstvo uspjelo držati pod nadzorom, potrebni su dodatni napori za poboljšanje troškovne učinkovitosti zdravstvenog sustava. Osobito je potrebno dalje provoditi politiku ograničavanja troškova jer se očekuje znatni srednjoročni i dugoročni porast rashoda za zdravstvo. Učinkovitost bi trebalo poboljšati u područjima izdataka za farmaceutske proizvode, administrativnu potrošnju i bolničku skrb. Konačno, u prosincu 2013. donesena je mirovinska reforma u cilju osiguranja dugoročne održivosti sustava. Međutim, mirovinska reforma neće biti dovoljna za uklanjanje deficita sustava, posebno deficita koji nastaje iz programa za državne službenike i zaposlenike u poduzećima kojima upravlja država i, sve u svemu, prema projekcijama francuskih nadležnih tijela, nove mjere mirovinske reforme samo će prepoloviti cjelokupni deficit sustava na nekih 0,5 % BDP-a do 2020. Nadalje, opseg prilagodbe podložan je znatnim rizicima jer bi se makroekonomski scenarij na kojima se temelje ta predviđanja mogao pokazati pretjerano optimističnim. Novonastali odbor za praćenje mirovina („Comité de suivi des retraites”) trebao bi osigurati postupnu eliminaciju deficita sustava. |
| --- | --- |

(11)

S obzirom na već visok, a i dalje rastući javni dug, kao i na činjenicu da je rok za smanjenje prekomjernog deficita produljen do 2015., još je važnija stroga provedba proračuna za 2014. i uporno ulaganje velikih napora u konsolidaciju tijekom 2015. Osobito bi porast javne potrošnje trebao znatno usporiti u usporedbi s prethodnim godinama, u skladu s namjerama vlade. Stoga je potrebno podrobnije odrediti strategiju za smanjenje rashoda intenziviranjem tekuće revizije potrošnje i prema potrebi ponovnim definiranjem područja primjene državnih mjera. Ne mogu se ostvariti znatne kratkoročne uštede bez bitnog smanjenja porasta u potrošnji za socijalno osiguranje, koja predstavlja gotovo polovinu javne potrošnje.

To podrazumijeva i ograničavanje troškova za zdravstvenu skrb i mirovine, primjerice postavljanjem ambicioznijih ciljeva u pogledu godišnjih rashoda za zdravstvenu skrb i privremenim zamrzavanjem mirovina i drugih socijalnih naknada, kako je trenutačno predvidjela vlada. Osim toga, novim bi se planiranim zakonom o decentralizaciji razne administrativne slojeve u Francuskoj trebalo pojednostaviti kako bi se uklonilo administrativno preklapanje i postigle daljnje sinergije, veća učinkovitost i ušteda spajanjem ili uklanjanjem administrativnih slojeva. Osim što će u tom smislu strukturne reforme navedene u programu stabilnosti stupiti na snagu tek u srednjoročnom razdoblju, iako je od donošenja programa stabilnosti planirani raspored pomaknut unaprijed, one su podložne i znatnim rizicima povezanima s provedbom. Trebalo bi ojačati i kontrolu nad rashodima lokalne vlasti, uključujući i ograničenjem godišnjeg porasta prihodâ od poreza lokalne vlasti, uzimajući u obzir postojeće gornje granice nekoliko lokalnih poreza uz istovremeno strogo provođenje planiranog smanjenja bespovratnih sredstava koje dodjeljuje središnja vlada. Uz potrebu za uštedom u kratkom roku, i dugoročna održivost javnih financija uzrok je zabrinutosti.

Iako se u posljednjih nekoliko godina javnu potrošnju za zdravstvo uspjelo držati pod nadzorom, potrebni su dodatni napori za poboljšanje troškovne učinkovitosti zdravstvenog sustava. Osobito je potrebno dalje provoditi politiku ograničavanja troškova jer se očekuje znatni srednjoročni i dugoročni porast rashoda za zdravstvo. Učinkovitost bi trebalo poboljšati u područjima izdataka za farmaceutske proizvode, administrativnu potrošnju i bolničku skrb. Konačno, u prosincu 2013. donesena je mirovinska reforma u cilju osiguranja dugoročne održivosti sustava. Međutim, mirovinska reforma neće biti dovoljna za uklanjanje deficita sustava, posebno deficita koji nastaje iz programa za državne službenike i zaposlenike u poduzećima kojima upravlja država i, sve u svemu, prema projekcijama francuskih nadležnih tijela, nove mjere mirovinske reforme samo će prepoloviti cjelokupni deficit sustava na nekih 0,5 % BDP-a do 2020. Nadalje, opseg prilagodbe podložan je znatnim rizicima jer bi se makroekonomski scenarij na kojima se temelje ta predviđanja mogao pokazati pretjerano optimističnim. Novonastali odbor za praćenje mirovina („Comité de suivi des retraites”) trebao bi osigurati postupnu eliminaciju deficita sustava.

| (12) | Francuska je jedna od država članica s najvišim troškom rada. Visoko porezno opterećenje rada osobito smanjuje profitabilnost poduzeća i otežava zapošljavanje. Kako bi podržala troškovnu konkurentnost, vlada je poduzela niz inicijativa za smanjenje poreznog opterećenja rada. U prosincu 2012. uveden je povrat poreza za konkurentnost i zapošljavanje (CICE), koji odgovara smanjenju troškova rada za plaće koje su manje od iznosa minimalne plaće puta 2,5. Dodatno smanjenje troškova rada u iznosu od 10 milijardi eura najavljeno je u siječnju 2014. kao dio „pakta za odgovornost i solidarnost”. Te dvije mjere iznose 30 milijardi eura ili 1,5 % BDP-a, što je razmjerno cjelokupnom porastu korporativnog oporezivanja zabilježenog u razdoblju 2010. – 2013. te će se njima samo polovično popuniti jaz između Francuske i prosjeka europodručja u pogledu doprinosa poslodavca za socijalno osiguranje. Nadalje, poduzeća koja se bave izvozom i koja obično isplaćuju visoke plaće imat će od CICE-a manje koristi u odnosu na poduzeća koja se ne bave izvozom, čime će se učinak mjera na konkurentnost smanjiti. U pakt za odgovornost i solidarnost uključeno je i smanjenje troškova rada za niske plaće i za plaće koje su od 1,6 do 3,5 puta više od minimalne plaće. Potonja mjera, za koju se očekuje da će stupiti na snagu od 2016., izravnije će utjecati na poduzeća koja se bave izvozom. Određivanjem plaća u Francuskoj često se narušavaju strukture plaća i ograničavaju sposobnosti poduzeća da prilagode plaće tijekom gospodarskih padova. Visoko vijeće za financiranje socijalne zaštite („Haut Conseil du financement de la protection sociale”) ocijenilo je učinak koji na zapošljavanje imaju razni scenariji socijalnih olakšica, ali se samo djelomično ističe njihov učinak na kretanje plaća i konkurentnosti.
  No unatoč opsežnim olakšicama za radnike koji primaju minimalnu plaću, troškovi rada za minimalnu plaću i dalje su visoki. Zahvaljujući navedenim olakšicama troškovi rada u 2013. zadržani su na istoj razini, što je pozitivan razvoj situacije, no u Francuskoj razina minimalne plaće ostaje visoka u odnosu na ostale države članice. Minimalna plaća bi se stoga trebala nastaviti razvijati na način kojim se podupire konkurentnost i stvaranje radnih mjesta. U Francuskoj postoji samo nekoliko izuzeća od zakonske minimalne plaće te bi se moglo uložiti dodatne napore u smanjenje troškova rada za ranjive skupine. |
| --- | --- |

(12)

Francuska je jedna od država članica s najvišim troškom rada. Visoko porezno opterećenje rada osobito smanjuje profitabilnost poduzeća i otežava zapošljavanje. Kako bi podržala troškovnu konkurentnost, vlada je poduzela niz inicijativa za smanjenje poreznog opterećenja rada. U prosincu 2012. uveden je povrat poreza za konkurentnost i zapošljavanje (CICE), koji odgovara smanjenju troškova rada za plaće koje su manje od iznosa minimalne plaće puta 2,5. Dodatno smanjenje troškova rada u iznosu od 10 milijardi eura najavljeno je u siječnju 2014. kao dio „pakta za odgovornost i solidarnost”. Te dvije mjere iznose 30 milijardi eura ili 1,5 % BDP-a, što je razmjerno cjelokupnom porastu korporativnog oporezivanja zabilježenog u razdoblju 2010. – 2013. te će se njima samo polovično popuniti jaz između Francuske i prosjeka europodručja u pogledu doprinosa poslodavca za socijalno osiguranje. Nadalje, poduzeća koja se bave izvozom i koja obično isplaćuju visoke plaće imat će od CICE-a manje koristi u odnosu na poduzeća koja se ne bave izvozom, čime će se učinak mjera na konkurentnost smanjiti. U pakt za odgovornost i solidarnost uključeno je i smanjenje troškova rada za niske plaće i za plaće koje su od 1,6 do 3,5 puta više od minimalne plaće. Potonja mjera, za koju se očekuje da će stupiti na snagu od 2016., izravnije će utjecati na poduzeća koja se bave izvozom. Određivanjem plaća u Francuskoj često se narušavaju strukture plaća i ograničavaju sposobnosti poduzeća da prilagode plaće tijekom gospodarskih padova. Visoko vijeće za financiranje socijalne zaštite („Haut Conseil du financement de la protection sociale”) ocijenilo je učinak koji na zapošljavanje imaju razni scenariji socijalnih olakšica, ali se samo djelomično ističe njihov učinak na kretanje plaća i konkurentnosti.

No unatoč opsežnim olakšicama za radnike koji primaju minimalnu plaću, troškovi rada za minimalnu plaću i dalje su visoki. Zahvaljujući navedenim olakšicama troškovi rada u 2013. zadržani su na istoj razini, što je pozitivan razvoj situacije, no u Francuskoj razina minimalne plaće ostaje visoka u odnosu na ostale države članice. Minimalna plaća bi se stoga trebala nastaviti razvijati na način kojim se podupire konkurentnost i stvaranje radnih mjesta. U Francuskoj postoji samo nekoliko izuzeća od zakonske minimalne plaće te bi se moglo uložiti dodatne napore u smanjenje troškova rada za ranjive skupine.

| (13) | U nizu međunarodnih poslovnih anketa došlo je do pogoršanja globalnog položaja Francuske. Unatoč naporima uloženima u okviru „šoka pojednostavnjenja” pokrenutog u srpnju 2013. u cilju olakšavanja odnosa između poduzeća i uprave, poslovnu sredinu potrebno je dodatno poboljšati. Osim toga, brojne mjere u okviru plana pojednostavnjenja još treba definirati i provesti. Pozornost treba osobito posvetiti propisima Zakona o radu i računovodstvenim pravilima povezanima s posebnim pragovima za veličinu kojima se sprečava rast francuskih poduzeća. Moguće je da su i oni djelomično uzrok zbog kojeg MSP-ovi teško dostižu veličinu koja im omogućuje da se bave izvozom i budu inovativni. Inicijativama politike u cilju poticanja privatnih trgovačkih društava da troše na istraživanje i razvoj i inovacije, osobito poreznim kreditima za centre za istraživanje i konkurentnost, dosad su postignuti neujednačeni rezultati. Sve manji udio industrijskog sektora u francuskom privatnom sektoru znači da će izdvajanja privatnih trgovačkih društava na istraživanje i razvoj stagnirati unatoč znatnim naporima na razini poduzeća. Stoga se veliki dio izdvajanja za istraživanje i razvoj i dalje financira javnim sredstvima, odnosno izravno s pomoću javnih istraživanja ili neizravno s pomoću subvencija. Učinkovitost postojećih instrumenata trebalo bi dodatno poboljšati kako bi se privatna poduzeća potaknulo na povećanje izdataka za istraživanje i razvoj, a privatni sektor na inovacije. Osobito bi sredstva dodijeljena centrima za konkurentnost bolje mogla potaknuti učinak razmjera i širenje inovacije. Osim toga, učinkovitost politike mogla bi se poboljšati i tako da se navedenim centrima omogući pretvorba u stvarnu mrežu poduzeća s povoljnim učincima prelijevanja. Konačno, očekuje se da će u 2014. trošak poreznih kredita za istraživanje porasti na 5,8 milijardi eura (gotovo 0,3 % BDP-a). Unatoč znatnom trošku navedene mjere, nije dostupna ex post ocjena njezine učinkovitosti na istraživanje i razvoj uzimajući u obzir posljednje reforme. |
| --- | --- |

(13)

U nizu međunarodnih poslovnih anketa došlo je do pogoršanja globalnog položaja Francuske. Unatoč naporima uloženima u okviru „šoka pojednostavnjenja” pokrenutog u srpnju 2013. u cilju olakšavanja odnosa između poduzeća i uprave, poslovnu sredinu potrebno je dodatno poboljšati. Osim toga, brojne mjere u okviru plana pojednostavnjenja još treba definirati i provesti. Pozornost treba osobito posvetiti propisima Zakona o radu i računovodstvenim pravilima povezanima s posebnim pragovima za veličinu kojima se sprečava rast francuskih poduzeća. Moguće je da su i oni djelomično uzrok zbog kojeg MSP-ovi teško dostižu veličinu koja im omogućuje da se bave izvozom i budu inovativni. Inicijativama politike u cilju poticanja privatnih trgovačkih društava da troše na istraživanje i razvoj i inovacije, osobito poreznim kreditima za centre za istraživanje i konkurentnost, dosad su postignuti neujednačeni rezultati. Sve manji udio industrijskog sektora u francuskom privatnom sektoru znači da će izdvajanja privatnih trgovačkih društava na istraživanje i razvoj stagnirati unatoč znatnim naporima na razini poduzeća. Stoga se veliki dio izdvajanja za istraživanje i razvoj i dalje financira javnim sredstvima, odnosno izravno s pomoću javnih istraživanja ili neizravno s pomoću subvencija. Učinkovitost postojećih instrumenata trebalo bi dodatno poboljšati kako bi se privatna poduzeća potaknulo na povećanje izdataka za istraživanje i razvoj, a privatni sektor na inovacije. Osobito bi sredstva dodijeljena centrima za konkurentnost bolje mogla potaknuti učinak razmjera i širenje inovacije. Osim toga, učinkovitost politike mogla bi se poboljšati i tako da se navedenim centrima omogući pretvorba u stvarnu mrežu poduzeća s povoljnim učincima prelijevanja. Konačno, očekuje se da će u 2014. trošak poreznih kredita za istraživanje porasti na 5,8 milijardi eura (gotovo 0,3 % BDP-a). Unatoč znatnom trošku navedene mjere, nije dostupna ex post ocjena njezine učinkovitosti na istraživanje i razvoj uzimajući u obzir posljednje reforme.

| (14) | Iako su prepreke u pogledu pravnih oblika, zahtjeva povezanih s vlasničkom strukturom ili tarifama uklonjene za određene profesije (npr. veterinare, računovođe), a novim Zakonom o potrošnji donesene su nove mjere za poboljšanje konkurentnosti, za neke profesije još postoje znatne prepreke kod pristupa profesiji ili obavljanja profesije (npr. taksisti, sektor zdravstva, javni bilježnici te općenito pravnička zanimanja). Načelom ograničenog broja (numerus clausus) za pristup brojnim profesijama (liječnici, ljekarnici, itd.) još se uvijek sprečava pristup uslugama, što je moguće preispitati bez ugrožavanja kvalitete i sigurnosti. Još se nije temeljito ocijenilo postoji li potreba, i u kojem razmjeru, za ograničenjima koja se odnose na regulirane profesije. U maloprodajnom sektoru na tržišno natjecanje i potrošače štetno utječu postojeći preopterećujući zahtjevi u postupku izdavanja odobrenja za otvaranje prodajnih mjesta, koji su osobito posljedica propisa prostornog planiranja, te zabrana prodaje s gubitkom. U Francuskoj još nisu donesene konkretne mjere za uklanjanje prepreka ulasku u maloprodajni sektor. U pogledu distribucije električne struje i plina, regulirane cijene postupno se ukidaju za kupce koji nisu kućanstvo. Međutim cijene se i dalje reguliraju za kućanstva i za električnu energiju, određene su ispod razine troška, dok je pristup alternativnih pružatelja usluga ograničen. U pogledu energetskih veza, trebali bi se dovršiti tekući projekti, osobito sa Španjolskom, kako bi se ojačalo energetsku i plinsku povezanost sa susjednim zemljama. U željezničkom sektoru prepreke kod ulaska na tržište još sprečavaju njegovo učinkovito funkcioniranje. Francuska svoje domaće tržište željezničkog putničkog prometa nije otvorila za tržišno natjecanje, osim u pogledu međunarodnih usluga, gdje se na tržište probio mali broj novih sudionika na tržištu. Pokrenula je reformu željezničkog sustava kako bi ga učinila financijski održivijim. U listopadu 2013. predstavljen je nacrt zakona o kojem trenutačno raspravlja Parlament. Izložene mjere uključuju uspostavu upravitelja infrastrukture sa sveobuhvatnim ovlastima u okviru vertikalno integrirane strukture u koju je uključen postojeći operater. Takvom bi se novom strukturom moglo onemogućiti pristup alternativnih operatera mreži. |
| --- | --- |

(14)

Iako su prepreke u pogledu pravnih oblika, zahtjeva povezanih s vlasničkom strukturom ili tarifama uklonjene za određene profesije (npr. veterinare, računovođe), a novim Zakonom o potrošnji donesene su nove mjere za poboljšanje konkurentnosti, za neke profesije još postoje znatne prepreke kod pristupa profesiji ili obavljanja profesije (npr. taksisti, sektor zdravstva, javni bilježnici te općenito pravnička zanimanja). Načelom ograničenog broja (numerus clausus) za pristup brojnim profesijama (liječnici, ljekarnici, itd.) još se uvijek sprečava pristup uslugama, što je moguće preispitati bez ugrožavanja kvalitete i sigurnosti. Još se nije temeljito ocijenilo postoji li potreba, i u kojem razmjeru, za ograničenjima koja se odnose na regulirane profesije. U maloprodajnom sektoru na tržišno natjecanje i potrošače štetno utječu postojeći preopterećujući zahtjevi u postupku izdavanja odobrenja za otvaranje prodajnih mjesta, koji su osobito posljedica propisa prostornog planiranja, te zabrana prodaje s gubitkom. U Francuskoj još nisu donesene konkretne mjere za uklanjanje prepreka ulasku u maloprodajni sektor. U pogledu distribucije električne struje i plina, regulirane cijene postupno se ukidaju za kupce koji nisu kućanstvo. Međutim cijene se i dalje reguliraju za kućanstva i za električnu energiju, određene su ispod razine troška, dok je pristup alternativnih pružatelja usluga ograničen. U pogledu energetskih veza, trebali bi se dovršiti tekući projekti, osobito sa Španjolskom, kako bi se ojačalo energetsku i plinsku povezanost sa susjednim zemljama. U željezničkom sektoru prepreke kod ulaska na tržište još sprečavaju njegovo učinkovito funkcioniranje. Francuska svoje domaće tržište željezničkog putničkog prometa nije otvorila za tržišno natjecanje, osim u pogledu međunarodnih usluga, gdje se na tržište probio mali broj novih sudionika na tržištu. Pokrenula je reformu željezničkog sustava kako bi ga učinila financijski održivijim. U listopadu 2013. predstavljen je nacrt zakona o kojem trenutačno raspravlja Parlament. Izložene mjere uključuju uspostavu upravitelja infrastrukture sa sveobuhvatnim ovlastima u okviru vertikalno integrirane strukture u koju je uključen postojeći operater. Takvom bi se novom strukturom moglo onemogućiti pristup alternativnih operatera mreži.

| (15) | Francuska ima visoko i rastuće ukupno porezno opterećenje. Udio poreza u BDP-u u 2013. bio je jedan od najviših u Uniji te je iznosio 45,9 %, a od početka fiskalne konsolidacije u 2010. porastao je za 3,3 postotna boda. S tim u vezi posebni odbor („Assises de la fiscalité”) dao je svoj doprinos reformi poreznog sustava. Dosad nije ostvaren bitan napredak u smanjenju zakonskih stopa poreza na osobni dohodak i poreza na dobit te povećanju učinkovitosti PDV-a. Umjesto toga privremena dodatna naknada za velika trgovačka društva produljena je do 2015., što će dovesti do porasta ukupne zakonske stope poreza na dobit koja će dosegnuti vrhunac od 38,1 % (zakonska stopa već je sada jedna od najviših u EU-u te iznosi 33,3 %). Vlada je najavila postupno ukidanje doprinosa socijalne solidarnosti za velike tvrtke („C3S”) te postupno smanjenje zakonske stope na 28 % do 2020. O potonjem nema pojedinosti o točnom vremenskom rasporedu mjera. Ograničen napredak u protekloj je godini ostvaren u smanjenju i racionalizaciji izdataka za poreze na dobit. Unatoč određenom napretku u području poreza u vezi s okolišem (npr. postupnim uvođenjem poreza na ugljik ili „contribution climat énergie”), udio poreza u vezi s okolišem u BDP-u i dalje je nizak. Osobito, u Francuskoj se trošarine ne indeksiraju s inflacijom, a neke bitne subvencije koje su štetne za okoliš poput povlaštene stope trošarine za dizel i dalje postoje. Konačno, u 2013. nisu poduzete dodatne mjere za rješavanje naklonjenosti zaduživanju u oporezivanju društava kako bi se spriječio daljnji rast privatne zaduženosti. |
| --- | --- |

(15)

Francuska ima visoko i rastuće ukupno porezno opterećenje. Udio poreza u BDP-u u 2013. bio je jedan od najviših u Uniji te je iznosio 45,9 %, a od početka fiskalne konsolidacije u 2010. porastao je za 3,3 postotna boda. S tim u vezi posebni odbor („Assises de la fiscalité”) dao je svoj doprinos reformi poreznog sustava. Dosad nije ostvaren bitan napredak u smanjenju zakonskih stopa poreza na osobni dohodak i poreza na dobit te povećanju učinkovitosti PDV-a. Umjesto toga privremena dodatna naknada za velika trgovačka društva produljena je do 2015., što će dovesti do porasta ukupne zakonske stope poreza na dobit koja će dosegnuti vrhunac od 38,1 % (zakonska stopa već je sada jedna od najviših u EU-u te iznosi 33,3 %). Vlada je najavila postupno ukidanje doprinosa socijalne solidarnosti za velike tvrtke („C3S”) te postupno smanjenje zakonske stope na 28 % do 2020. O potonjem nema pojedinosti o točnom vremenskom rasporedu mjera. Ograničen napredak u protekloj je godini ostvaren u smanjenju i racionalizaciji izdataka za poreze na dobit. Unatoč određenom napretku u području poreza u vezi s okolišem (npr. postupnim uvođenjem poreza na ugljik ili „contribution climat énergie”), udio poreza u vezi s okolišem u BDP-u i dalje je nizak. Osobito, u Francuskoj se trošarine ne indeksiraju s inflacijom, a neke bitne subvencije koje su štetne za okoliš poput povlaštene stope trošarine za dizel i dalje postoje. Konačno, u 2013. nisu poduzete dodatne mjere za rješavanje naklonjenosti zaduživanju u oporezivanju društava kako bi se spriječio daljnji rast privatne zaduženosti.

| (16) | Iako je u Francuskoj poduzet niz mjera politike, stanje na tržištu rada nastavilo se pogoršavati 2013. te i dalje postoje bitni izazovi. Nezaposlenost je u 2013. nastavila rasti dosegavši 10,3 % (u odnosu na 7,5 % u 2008.). Francusko tržište rada i dalje je segmentirano te bilježi samo ograničen broj prijelaza s privremenih na stalne ugovore o radu (vjerojatnost zamjene privremenog sa stalnim radnim mjestom iznosila je samo 10,6 % u 2010., u odnosu na prosjek Unije u visini od 25,9 %). Sporazum među profesijama u pogledu osiguranja zapošljavanja pretočen je u zakon koji je donesen u srpnju 2013. Iako je navedena reforma znak pozitivna napretka, u ovoj je fazi njezin učinak još vrlo neujednačen. Posebno se mali broj društava koristio sporazumima na razini društva koji su omogućeni zakonom radi veće fleksibilnosti u pogledu radnih uvjeta u slučaju privremenih gospodarskih poteškoća. Međutim broj stvarnih otpuštanja koja su završila na sudu znatno je smanjen. Unatoč pregovorima među socijalnim partnerima održanima 2014. u cilju reformiranja sustava naknada za nezaposlenost, ne očekuje se da će se novim dogovorom bitno smanjiti deficit sustava. U kumulativnom smislu deficit sustava naknada za nezaposlenost, koji je iznosio gotovo 1 % BDP-a u 2013., zahtijeva dodatne strukturne mjere kako bi se osigurala njegova održivost. Osobito neki elementi poput uvjeta za prihvatljivost, degresivnost naknada s vremenom ili zamjenske stope za radnike s najvišom plaćom samo su marginalno izmijenjeni nakon posljednjeg sporazuma među socijalnim partnerima u ožujku 2014. te bi ih trebalo dodatno prilagoditi kako bi se osigurala prikladnost poticaja na rad. Zahvaljujući uzastopnim mirovinskim reformama stopa nezaposlenosti radnika u dobi od 55 do 64 godine tijekom protekle tri godine stalno je rasla.
  Međutim stopa nezaposlenosti starijih radnika u Francuskoj (45,6 % u 2013.) i dalje je znatno ispod prosjeka Unije (–4.5 postotna boda ispod) te samo 55 % starijih radnika u Francuskoj odlazi u mirovinu odmah nakon prestanka radnog odnosa (2008. – 2011.). Kao posljedica toga, stopa nezaposlenosti za tu skupinu radnika tijekom proteklih nekoliko godina znatno je porasla. Stoga je potrebno ojačati mjere za poboljšanje njihove zapošljivosti uz istovremeno preispitivanje poticaja za ostanak na radnom mjestu ili povratak na njega za tu skupinu. |
| --- | --- |

(16)

Iako je u Francuskoj poduzet niz mjera politike, stanje na tržištu rada nastavilo se pogoršavati 2013. te i dalje postoje bitni izazovi. Nezaposlenost je u 2013. nastavila rasti dosegavši 10,3 % (u odnosu na 7,5 % u 2008.). Francusko tržište rada i dalje je segmentirano te bilježi samo ograničen broj prijelaza s privremenih na stalne ugovore o radu (vjerojatnost zamjene privremenog sa stalnim radnim mjestom iznosila je samo 10,6 % u 2010., u odnosu na prosjek Unije u visini od 25,9 %). Sporazum među profesijama u pogledu osiguranja zapošljavanja pretočen je u zakon koji je donesen u srpnju 2013. Iako je navedena reforma znak pozitivna napretka, u ovoj je fazi njezin učinak još vrlo neujednačen. Posebno se mali broj društava koristio sporazumima na razini društva koji su omogućeni zakonom radi veće fleksibilnosti u pogledu radnih uvjeta u slučaju privremenih gospodarskih poteškoća. Međutim broj stvarnih otpuštanja koja su završila na sudu znatno je smanjen. Unatoč pregovorima među socijalnim partnerima održanima 2014. u cilju reformiranja sustava naknada za nezaposlenost, ne očekuje se da će se novim dogovorom bitno smanjiti deficit sustava. U kumulativnom smislu deficit sustava naknada za nezaposlenost, koji je iznosio gotovo 1 % BDP-a u 2013., zahtijeva dodatne strukturne mjere kako bi se osigurala njegova održivost. Osobito neki elementi poput uvjeta za prihvatljivost, degresivnost naknada s vremenom ili zamjenske stope za radnike s najvišom plaćom samo su marginalno izmijenjeni nakon posljednjeg sporazuma među socijalnim partnerima u ožujku 2014. te bi ih trebalo dodatno prilagoditi kako bi se osigurala prikladnost poticaja na rad. Zahvaljujući uzastopnim mirovinskim reformama stopa nezaposlenosti radnika u dobi od 55 do 64 godine tijekom protekle tri godine stalno je rasla.

Međutim stopa nezaposlenosti starijih radnika u Francuskoj (45,6 % u 2013.) i dalje je znatno ispod prosjeka Unije (–4.5 postotna boda ispod) te samo 55 % starijih radnika u Francuskoj odlazi u mirovinu odmah nakon prestanka radnog odnosa (2008. – 2011.). Kao posljedica toga, stopa nezaposlenosti za tu skupinu radnika tijekom proteklih nekoliko godina znatno je porasla. Stoga je potrebno ojačati mjere za poboljšanje njihove zapošljivosti uz istovremeno preispitivanje poticaja za ostanak na radnom mjestu ili povratak na njega za tu skupinu.

| (17) | Anketa Programa međunarodne procjene učenika 2013. pokazala je da je u Francuskoj nejednakost u izobrazbi jedna od najvećih među zemljama OECD-a. U Francuskoj jedna šestina mladih napušta školovanje i osposobljavanje bez kvalifikacije. To je posebno zabrinjavajuće s obzirom na to da je potkraj 2013. stopa nezaposlenosti među mladima iznosila 25,5 %, a rizik nezaposlenosti bio je gotovo dvaput veći za najmanje kvalificirane mlade ljude. Programi za promicanje naukovanja morali bi doseći osobito najmanje kvalificirane mlade ljude. Određeni napredak u rješavanju tog pitanja ostvaren je pokretanjem reforme obveznog obrazovanja u srpnju 2013. i donošenjem zakona o strukovnom obrazovanju i cjeloživotnom učenju u ožujku 2014. Međutim još je prerano ocijeniti hoće li se navedenim mjerama učinkovito smanjiti nejednakosti u obrazovnom sustavu, a novi plan za škole prvog stupnja srednjoškolskog obrazovanja u područjima u nepovoljnom položaju, najavljen u siječnju 2014., tek se treba provesti. Naposljetku, prijelaz iz škole na posao jest olakšan, ali se broj naučnika u 2012. smanjio, dok su programi sve više koristili studentima u višem stupnju obrazovanja. |
| --- | --- |

(17)

Anketa Programa međunarodne procjene učenika 2013. pokazala je da je u Francuskoj nejednakost u izobrazbi jedna od najvećih među zemljama OECD-a. U Francuskoj jedna šestina mladih napušta školovanje i osposobljavanje bez kvalifikacije. To je posebno zabrinjavajuće s obzirom na to da je potkraj 2013. stopa nezaposlenosti među mladima iznosila 25,5 %, a rizik nezaposlenosti bio je gotovo dvaput veći za najmanje kvalificirane mlade ljude. Programi za promicanje naukovanja morali bi doseći osobito najmanje kvalificirane mlade ljude. Određeni napredak u rješavanju tog pitanja ostvaren je pokretanjem reforme obveznog obrazovanja u srpnju 2013. i donošenjem zakona o strukovnom obrazovanju i cjeloživotnom učenju u ožujku 2014. Međutim još je prerano ocijeniti hoće li se navedenim mjerama učinkovito smanjiti nejednakosti u obrazovnom sustavu, a novi plan za škole prvog stupnja srednjoškolskog obrazovanja u područjima u nepovoljnom položaju, najavljen u siječnju 2014., tek se treba provesti. Naposljetku, prijelaz iz škole na posao jest olakšan, ali se broj naučnika u 2012. smanjio, dok su programi sve više koristili studentima u višem stupnju obrazovanja.

| (18) | Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu francuske gospodarske politike. Donijela je procjenu nacionalnog programa reformi i programa stabilnosti. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Francuskoj, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 7. u nastavku. |
| --- | --- |

(18)

Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu francuske gospodarske politike. Donijela je procjenu nacionalnog programa reformi i programa stabilnosti. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Francuskoj, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 7. u nastavku.

| (19) | S obzirom na ovu procjenu Vijeće je proučilo program stabilnosti, a njegovo stajalište (6) naznačeno je u dolje navedenoj preporuci (1.). |
| --- | --- |

(19)

S obzirom na ovu procjenu Vijeće je proučilo program stabilnosti, a njegovo stajalište (6) naznačeno je u dolje navedenoj preporuci (1.).

| (20) | S obzirom na Komisijin podrobni pregled te ovu procjenu Vijeće je pregledalo nacionalni program reforme i program stabilnosti. Njegove preporuke na temelju članka 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1. do 6. u nastavku. |
| --- | --- |

(20)

S obzirom na Komisijin podrobni pregled te ovu procjenu Vijeće je pregledalo nacionalni program reforme i program stabilnosti. Njegove preporuke na temelju članka 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1. do 6. u nastavku.

| (21) | U okviru europskog semestra Komisija je provela i analizu gospodarske politike cjelokupnog europodručja. Na temelju toga Vijeće je izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (7). Budući da je Francuska zemlja čija je valuta euro, i ona bi trebala osigurati potpunu i pravodobnu provedbu tih preporuka, |
| --- | --- |

(21)

U okviru europskog semestra Komisija je provela i analizu gospodarske politike cjelokupnog europodručja. Na temelju toga Vijeće je izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (7). Budući da je Francuska zemlja čija je valuta euro, i ona bi trebala osigurati potpunu i pravodobnu provedbu tih preporuka,

OVIME PREPORUČUJE Francuskoj da u razdoblju 2014. – 2015. poduzme mjere kojima je cilj:

| 1. | Ojačati proračunsku strategiju, uključujući dodatnim određivanjem temeljnih mjera, za godinu 2014. i nakon nje kako bi se do 2015. osiguralo održivo smanjenje prekomjernog deficita postizanjem strukturne prilagodbe utvrđene preporukama Vijeća na temelju postupka u slučaju prekomjernog deficita. Trajno uklanjanje fiskalnih neravnoteža zahtijeva vjerodostojnu provedbu ambicioznih strukturnih reformi kojima bi se poboljšala sposobnost prilagodbe te poticali rast i zapošljavanje. Nakon smanjenja prekomjernog deficita provoditi strukturnu prilagodbu prema ostvarenju srednjoročnog cilja od najmanje 0,5 % BDP-a svake godine, više u dobrim gospodarskim uvjetima ili ako je to potrebno kako bi se osigurala usklađenost s pravilom o dugu i osigurao održivi trend smanjivanja visokog udjela duga opće države. Uložiti veće napore u postizanje veće učinkovitosti u svim podsektorima opće države, uključujući prema potrebi ponovnim određivanjem područja primjene državnih mjera. Osobito poduzeti mjere za znatno smanjenje porasta u potrošnji za socijalno osiguranje od 2005., kao što je predviđeno, postavljanjem ambicioznijih ciljeva u pogledu godišnjih rashoda za zdravstvenu skrb, ograničavanjem rashoda za mirovine te usmjeravanjem obiteljskih naknada i doplataka za stanovanje. Odrediti jasne vremenske rokove za tekući postupak decentralizacije i poduzeti prve korake do prosinca 2014. u cilju otklanjanja administrativnog dupliciranja, lakšeg spajanja na razini lokalnih vlasti i razjašnjavanja odgovornosti svake razine lokalne uprave. Ojačati poticaje kako bi se racionalizirali rashodi lokalnih upravnih tijela, uvođenjem gornje granicu za godišnje povećanje prihoda od poreza lokalne uprave, uz istovremeno smanjenje bespovratnih sredstava koje dodjeljuje središnja vlast kako je predviđeno. Uz potrebnu kratkoročnu uštedu, poduzeti mjere za rješavanje porasta javnih rashoda za zdravstvo predviđenog u srednjem i dužem razdoblju, uključujući područje izdataka za farmaceutske proizvode, te poduzeti dodatne mjere kada i gdje to bude bilo potrebno kako bi se do 2020. održivo uravnotežio mirovinski sustav obuhvaćajući sve programe, s posebnim naglaskom na postojeće posebne programe i dodatne programe. |
| --- | --- |

1.

Ojačati proračunsku strategiju, uključujući dodatnim određivanjem temeljnih mjera, za godinu 2014. i nakon nje kako bi se do 2015. osiguralo održivo smanjenje prekomjernog deficita postizanjem strukturne prilagodbe utvrđene preporukama Vijeća na temelju postupka u slučaju prekomjernog deficita. Trajno uklanjanje fiskalnih neravnoteža zahtijeva vjerodostojnu provedbu ambicioznih strukturnih reformi kojima bi se poboljšala sposobnost prilagodbe te poticali rast i zapošljavanje. Nakon smanjenja prekomjernog deficita provoditi strukturnu prilagodbu prema ostvarenju srednjoročnog cilja od najmanje 0,5 % BDP-a svake godine, više u dobrim gospodarskim uvjetima ili ako je to potrebno kako bi se osigurala usklađenost s pravilom o dugu i osigurao održivi trend smanjivanja visokog udjela duga opće države. Uložiti veće napore u postizanje veće učinkovitosti u svim podsektorima opće države, uključujući prema potrebi ponovnim određivanjem područja primjene državnih mjera. Osobito poduzeti mjere za znatno smanjenje porasta u potrošnji za socijalno osiguranje od 2005., kao što je predviđeno, postavljanjem ambicioznijih ciljeva u pogledu godišnjih rashoda za zdravstvenu skrb, ograničavanjem rashoda za mirovine te usmjeravanjem obiteljskih naknada i doplataka za stanovanje. Odrediti jasne vremenske rokove za tekući postupak decentralizacije i poduzeti prve korake do prosinca 2014. u cilju otklanjanja administrativnog dupliciranja, lakšeg spajanja na razini lokalnih vlasti i razjašnjavanja odgovornosti svake razine lokalne uprave. Ojačati poticaje kako bi se racionalizirali rashodi lokalnih upravnih tijela, uvođenjem gornje granicu za godišnje povećanje prihoda od poreza lokalne uprave, uz istovremeno smanjenje bespovratnih sredstava koje dodjeljuje središnja vlast kako je predviđeno. Uz potrebnu kratkoročnu uštedu, poduzeti mjere za rješavanje porasta javnih rashoda za zdravstvo predviđenog u srednjem i dužem razdoblju, uključujući područje izdataka za farmaceutske proizvode, te poduzeti dodatne mjere kada i gdje to bude bilo potrebno kako bi se do 2020. održivo uravnotežio mirovinski sustav obuhvaćajući sve programe, s posebnim naglaskom na postojeće posebne programe i dodatne programe.

| 2. | Osigurati održivost smanjenja troškova rada koji proizlazi iz poreznih kredita za konkurentnost i zapošljavanje („crédit d’impôt compétitivité emploi”). Poduzeti mjere kako bi se dodatno smanjili doprinosi poslodavca za socijalno osiguranje u skladu s obvezama na temelju pakta za odgovornost i solidarnost, te se pobrinuti za to da taj učinak ne ometaju druge mjere i da se održi smjer prema ostvarenju trenutačno predviđenih ciljeva. Dalje ocijeniti gospodarski učinak oslobođenja od obveze plaćanja doprinosa za socijalno osiguranje, s naglaskom na zapošljavanje, kretanje plaća i konkurentnost te prema potrebi poduzeti odgovarajuće mjere. Dalje smanjiti trošak rada, bez posljedica za proračun, posebno za donji dio platne ljestvice, i to s pomoću ciljanih smanjenja doprinosa poslodavca za socijalno osiguranje, uzimajući u obzir različite programe subvencija za plaće. |
| --- | --- |

2.

Osigurati održivost smanjenja troškova rada koji proizlazi iz poreznih kredita za konkurentnost i zapošljavanje („crédit d’impôt compétitivité emploi”). Poduzeti mjere kako bi se dodatno smanjili doprinosi poslodavca za socijalno osiguranje u skladu s obvezama na temelju pakta za odgovornost i solidarnost, te se pobrinuti za to da taj učinak ne ometaju druge mjere i da se održi smjer prema ostvarenju trenutačno predviđenih ciljeva. Dalje ocijeniti gospodarski učinak oslobođenja od obveze plaćanja doprinosa za socijalno osiguranje, s naglaskom na zapošljavanje, kretanje plaća i konkurentnost te prema potrebi poduzeti odgovarajuće mjere. Dalje smanjiti trošak rada, bez posljedica za proračun, posebno za donji dio platne ljestvice, i to s pomoću ciljanih smanjenja doprinosa poslodavca za socijalno osiguranje, uzimajući u obzir različite programe subvencija za plaće.

| 3. | Pojednostavniti administrativna, fiskalna i računovodstvena pravila društava te poduzeti konkretne mjere za provedbu vladina tekućeg „plana pojednostavnjenja” do prosinca 2014. Otkloniti regulatorne prepreke rastu trgovačkih društava, osobito preispitivanjem propisa u odnosu na kriterije povezane s veličinom‐društva kako bi se izbjegao učinak praga. Poduzeti korake u cilju pojednostavnjenja i poboljšanja učinkovitosti inovacijske politike osobito ocjenama koje uzimaju u obzir najnovije reforme, prema potrebi, prilagodbom „crédit d’impôt recherche”. Osigurati da su resursi usmjereni na najučinkovitije centre za konkurentnost te i dalje promicati gospodarski učinak inovacija razvijenih u centrima. |
| --- | --- |

3.

Pojednostavniti administrativna, fiskalna i računovodstvena pravila društava te poduzeti konkretne mjere za provedbu vladina tekućeg „plana pojednostavnjenja” do prosinca 2014. Otkloniti regulatorne prepreke rastu trgovačkih društava, osobito preispitivanjem propisa u odnosu na kriterije povezane s veličinom‐društva kako bi se izbjegao učinak praga. Poduzeti korake u cilju pojednostavnjenja i poboljšanja učinkovitosti inovacijske politike osobito ocjenama koje uzimaju u obzir najnovije reforme, prema potrebi, prilagodbom „crédit d’impôt recherche”. Osigurati da su resursi usmjereni na najučinkovitije centre za konkurentnost te i dalje promicati gospodarski učinak inovacija razvijenih u centrima.

| 4. | Ukloniti neopravdana ograničenja pristupu reguliranim profesijama i obavljanju tih profesija te smanjiti troškove pristupa profesiji i promicati tržišno natjecanje u pogledu usluga. Dalje djelovati kako bi se smanjilo regulatorno opterećenje koje utječe na funkcioniranje maloprodajnog sektora, osobito pojednostavnjenjem postupka izdavanja dozvola za otvaranje prodajnih mjesta i uklanjanjem zabrane prodaje s gubitkom. Osigurati da su, uz održavanje uvjeta dostupnosti za ranjivije skupine, regulirane tarife za plin i električnu energiju za kućanstva utvrđene na odgovarajućoj razini koja ne ometa tržišno natjecanje. Ojačati kapacitet interkonekcije električne energije i plina sa Španjolskom, osobito povećati kapacitet interkonekcije plina kako bi se iberijsko plinsko tržište u potpunosti integriralo s europskim tržištem. U sektoru željeznica osigurati neovisnost novog jedinstvenog upravitelja infrastrukture u odnosu na postojeće operatere te poduzeti korake kako bi se domaći željeznički prijevoz putnika otvorio tržišnom natjecanju u skladu s odredbama budućih direktiva i vremenskom programu koji će njima biti utvrđen. |
| --- | --- |

4.

Ukloniti neopravdana ograničenja pristupu reguliranim profesijama i obavljanju tih profesija te smanjiti troškove pristupa profesiji i promicati tržišno natjecanje u pogledu usluga. Dalje djelovati kako bi se smanjilo regulatorno opterećenje koje utječe na funkcioniranje maloprodajnog sektora, osobito pojednostavnjenjem postupka izdavanja dozvola za otvaranje prodajnih mjesta i uklanjanjem zabrane prodaje s gubitkom. Osigurati da su, uz održavanje uvjeta dostupnosti za ranjivije skupine, regulirane tarife za plin i električnu energiju za kućanstva utvrđene na odgovarajućoj razini koja ne ometa tržišno natjecanje. Ojačati kapacitet interkonekcije električne energije i plina sa Španjolskom, osobito povećati kapacitet interkonekcije plina kako bi se iberijsko plinsko tržište u potpunosti integriralo s europskim tržištem. U sektoru željeznica osigurati neovisnost novog jedinstvenog upravitelja infrastrukture u odnosu na postojeće operatere te poduzeti korake kako bi se domaći željeznički prijevoz putnika otvorio tržišnom natjecanju u skladu s odredbama budućih direktiva i vremenskom programu koji će njima biti utvrđen.

| 5. | Smanjiti porezno opterećenje rada i uložiti veće napore u pojednostavnjenje i povećanje učinkovitosti poreznog sustava. U tu svrhu, počevši s proračunom u 2015., poduzeti mjere za: uklanjanje neučinkovitih izdataka poreza na dohodak i poreza na dobit fizičkih osoba i društava na temelju najnovijih procjena i inicijative „Assises de la fiscalité” smanjujući istovremeno zakonske porezne stope; poduzeti dodatne mjere kako bi se uklonilo zaduživanje u oporezivanju društava; povećati porezne osnovice; postupno ukinuti potpore koje su štetne za okoliš. |
| --- | --- |

5.

Smanjiti porezno opterećenje rada i uložiti veće napore u pojednostavnjenje i povećanje učinkovitosti poreznog sustava. U tu svrhu, počevši s proračunom u 2015., poduzeti mjere za: uklanjanje neučinkovitih izdataka poreza na dohodak i poreza na dobit fizičkih osoba i društava na temelju najnovijih procjena i inicijative „Assises de la fiscalité” smanjujući istovremeno zakonske porezne stope; poduzeti dodatne mjere kako bi se uklonilo zaduživanje u oporezivanju društava; povećati porezne osnovice; postupno ukinuti potpore koje su štetne za okoliš.

| 6. | poduzeti daljnje mjere za suzbijanje nefleksibilnosti na tržištu rada, osobito poduzeti mjere za reformu uvjeta u „accords de maintien de l’emploi” kako bi se njima više koristila društva s poteškoćama. U suradnji sa socijalnim partnerima poduzeti dodatne mjere za reformu sustava naknada za nezaposlenost kako bi se zajamčila njegova održivost, ali i osiguralo da pruža dovoljan broj poticaja za povratak na posao. Osigurati da stariji radnici koriste primjereno savjetovanje i osposobljavanje te ponovo procijeniti relevantne specifične dogovore u pogledu naknada za nezaposlenost s obzirom na njihovu situaciju na tržištu rada. |
| --- | --- |

6.

poduzeti daljnje mjere za suzbijanje nefleksibilnosti na tržištu rada, osobito poduzeti mjere za reformu uvjeta u „accords de maintien de l’emploi” kako bi se njima više koristila društva s poteškoćama. U suradnji sa socijalnim partnerima poduzeti dodatne mjere za reformu sustava naknada za nezaposlenost kako bi se zajamčila njegova održivost, ali i osiguralo da pruža dovoljan broj poticaja za povratak na posao. Osigurati da stariji radnici koriste primjereno savjetovanje i osposobljavanje te ponovo procijeniti relevantne specifične dogovore u pogledu naknada za nezaposlenost s obzirom na njihovu situaciju na tržištu rada.

| 7. | Nastaviti modernizaciju strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, provoditi reformu obveznog obrazovanja i dalje djelovati kako bi se smanjile nejednakosti u obrazovanju, posebice jačanjem mjera u pogledu ranog napuštanja školovanja. Osigurati da aktivne politike tržišta rada učinkovito podupiru najranjivije skupine. Olakšati prijelaz iz škole na posao, posebice jačanjem mjera za daljnji razvoj naukovanja s posebnim naglaskom na niskokvalificirane radnike. |
| --- | --- |

7.

Nastaviti modernizaciju strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, provoditi reformu obveznog obrazovanja i dalje djelovati kako bi se smanjile nejednakosti u obrazovanju, posebice jačanjem mjera u pogledu ranog napuštanja školovanja. Osigurati da aktivne politike tržišta rada učinkovito podupiru najranjivije skupine. Olakšati prijelaz iz škole na posao, posebice jačanjem mjera za daljnji razvoj naukovanja s posebnim naglaskom na niskokvalificirane radnike.

Sastavljeno u Bruxellesu 8. srpnja 2014.

Za Vijeće

Predsjednik

P. C. PADOAN

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  Zadržana za 2014. Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

3

(4)  SL C 217, 30.7.2013., str. 27.

4

(5)  Uredba (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o zajedničkim odredbama za praćenje i procjenu nacrta proračunskih planova i osiguranju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju (SL L 140, 27.5.2013., str.11.)

5

(6)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

6

(7)  Vidjeti stranicu 141. ovog Službenog lista.

7

---

| 29.7.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 247/50 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 247/50

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 8. srpnja 2014.

o Nacionalnom programu reformi 2014. za Hrvatsku i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Hrvatske za 2014.

2014/C 247/10

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Europsko vijeće složilo se 26. ožujka 2010. s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020. koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika te je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe u području održivog rasta i konkurentnosti. |
| --- | --- |

(1)

Europsko vijeće složilo se 26. ožujka 2010. s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020. koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika te je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe u području održivog rasta i konkurentnosti.

| (2) | Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama politika zapošljavanja država članica (3), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama politika zapošljavanja država članica (3), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

| (3) | Čelnici država ili vlada država članica donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Donijeli su odluku o poduzimanju mjera na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. te provedbi preporuka za pojedinu zemlju. |
| --- | --- |

(3)

Čelnici država ili vlada država članica donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Donijeli su odluku o poduzimanju mjera na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. te provedbi preporuka za pojedinu zemlju.

| (4) | Hrvatska je sudjelovala u europskom semestru 2013. na dobrovoljnoj i neformalnoj osnovi tako što je podnijela ekonomski program, ali nisu izdane preporuke za pojedinu zemlju. Vijeće je 21. lipnja 2013. donijelo zaključke kojima se pozdravlja ekonomski program Hrvatske i naglasilo da se od Hrvatske očekuje napredak u ispunjavanju uvjeta Pakta o stabilnosti i rastu te da ona treba pokrenuti vjerodostojnu konsolidaciju uz očuvanje razine rashoda kojima se potiče rast i osiguranje prostora za sufinanciranje priljeva sredstava iz fondova EU-a. |
| --- | --- |

(4)

Hrvatska je sudjelovala u europskom semestru 2013. na dobrovoljnoj i neformalnoj osnovi tako što je podnijela ekonomski program, ali nisu izdane preporuke za pojedinu zemlju. Vijeće je 21. lipnja 2013. donijelo zaključke kojima se pozdravlja ekonomski program Hrvatske i naglasilo da se od Hrvatske očekuje napredak u ispunjavanju uvjeta Pakta o stabilnosti i rastu te da ona treba pokrenuti vjerodostojnu konsolidaciju uz očuvanje razine rashoda kojima se potiče rast i osiguranje prostora za sufinanciranje priljeva sredstava iz fondova EU-a.

| (5) | Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2014. za koordinaciju ekonomske politike. Također, 13. studenoga 2013. Komisija je na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011, donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem Hrvatsku smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2014. za koordinaciju ekonomske politike. Također, 13. studenoga 2013. Komisija je na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011, donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem Hrvatsku smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

| (6) | Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjerâ za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave. |
| --- | --- |

(6)

Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjerâ za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave.

| (7) | Komisija je 5. ožujka 2014. objavila rezultate detaljnog preispitivanja za Hrvatsku u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U analizi Komisija zaključuje da u Hrvatskoj postoje prekomjerne makroekonomske neravnoteže za koje je potrebno posebno praćenje i snažno političko djelovanje. Političko djelovanje potrebno je posebno s obzirom na osjetljivosti koje proizlaze iz velikih vanjskih obveza, sve lošijih izvoznih rezultata, velike zaduženosti poduzeća i duga opće države koji se brzo povećava, a sve u kontekstu niskog rasta i loše sposobnosti prilagodbe. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 5. ožujka 2014. objavila rezultate detaljnog preispitivanja za Hrvatsku u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U analizi Komisija zaključuje da u Hrvatskoj postoje prekomjerne makroekonomske neravnoteže za koje je potrebno posebno praćenje i snažno političko djelovanje. Političko djelovanje potrebno je posebno s obzirom na osjetljivosti koje proizlaze iz velikih vanjskih obveza, sve lošijih izvoznih rezultata, velike zaduženosti poduzeća i duga opće države koji se brzo povećava, a sve u kontekstu niskog rasta i loše sposobnosti prilagodbe.

| (8) | Hrvatska je 24. travnja 2014. podnijela svoj Nacionalni program reformi za 2014. i Program konvergencije za 2014. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena. |
| --- | --- |

(8)

Hrvatska je 24. travnja 2014. podnijela svoj Nacionalni program reformi za 2014. i Program konvergencije za 2014. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

| (9) | Cilj je proračunske strategije, iznesen u Programu konvergencije 2014., smanjiti prekomjerni deficit do 2016. i istovremeno se vratiti na put održivog gospodarskog rasta. Predviđa se da će se to postići stalnim smanjenjem deficita s 4,9 % BDP-a u 2013. na manje od 3 % BDP-a do 2016., što je rok za smanjenje prekomjernog deficita. Programom konvergencije predviđa se da će 2014. državni dug dostići vrhunac od oko 72 % BDP-a, sljedeće se godine blago smanjiti te se poslije toga stabilizirati. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske prognoze u Programu konvergencije optimističan je za cijelo programsko razdoblje. U skladu sa scenarijem Programa konvergencije, BDP bi 2014. stagnirao, dok se za 2015. predviđa umjeren rast od 1,2 %, u usporedbi s padom od 0,6 % u 2014. i rastom od 0,7 % u 2015. u Proljetnoj prognozi službi Komisije za 2014. Brojke u proračunskoj prognozi Programa konvergencije odstupaju od standarda Europskog sustava nacionalnih i regionalnih računa (ESA), zbog čega nastaju nedosljednosti s prethodnim podacima i makroekonomskim scenarijem te se otežava odgovarajuća usporedba s Proljetnom prognozom službi Komisije za 2014. Nadalje, u Programu konvergencije ne navodi se dovoljna razina pojedinosti o mjerama konsolidacije za 2015. i 2016., osobito u pogledu rashoda. U skladu s Proljetnom prognozom službi Komisije za 2014. očekuje se da će ukupni saldo dostići 3,8 % BDP-a u 2014. i 3,1 % BDP-a u 2015. Nakon prilagodbi nužnih kako bi ta predviđanja bila usporediva s ciljevima utvrđenima u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita (tj. ne uključujući utjecaj prebacivanja mirovinskih sredstava iz drugog stupa), prema predviđanjima Komisije deficit bi iznosio 4,6 % BDP-a u 2014., a 3,8 % u 2015.
  Budući da je Program konvergencije prvo izvješće o mjerama koje su nadležna tijela poduzela nakon otvaranja postupka u slučaju prekomjernog deficita 28. siječnja 2014., Komisija je u Komunikaciji objavljenoj 2. lipnja 2014. procijenila mjere koje je Hrvatska poduzela. Osobito se predviđa da će glavni cilj biti ispunjen 2014. te da će deficit 2015. biti donekle iznad cilja. Poboljšanja u strukturnom državnom saldu neznatno zaostaju za zahtjevima za 2014. i za 2015. Naposljetku, dok je promjena prilagođenog strukturnog salda ispod preporučene, procjenjuje se da će se napori mjereni na temelju opsega potrebnih diskrecijskih mjera provesti i u 2014. i u 2015. Kako bi se smanjio negativni učinak na rast i poboljšala održivost konsolidacije, potrebno je veću pozornost posvetiti kvaliteti mjera te prijeći na mjere utemeljene na rashodima. Na temelju procjene Programa konvergencije i Komisijinih predviđanja, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97 Vijeće smatra da su, usprkos tome što je Hrvatska u skladu s preporukom do 30. travnja 2014. poduzela učinkovite mjere za smanjenje prekomjernog deficita, potrebni dodatni napori za usklađivanje s preporukom u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita kako bi se do 2016. smanjio prekomjerni deficit i osigurala vjerodostojnost smanjenja. |
| --- | --- |

(9)

Cilj je proračunske strategije, iznesen u Programu konvergencije 2014., smanjiti prekomjerni deficit do 2016. i istovremeno se vratiti na put održivog gospodarskog rasta. Predviđa se da će se to postići stalnim smanjenjem deficita s 4,9 % BDP-a u 2013. na manje od 3 % BDP-a do 2016., što je rok za smanjenje prekomjernog deficita. Programom konvergencije predviđa se da će 2014. državni dug dostići vrhunac od oko 72 % BDP-a, sljedeće se godine blago smanjiti te se poslije toga stabilizirati. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske prognoze u Programu konvergencije optimističan je za cijelo programsko razdoblje. U skladu sa scenarijem Programa konvergencije, BDP bi 2014. stagnirao, dok se za 2015. predviđa umjeren rast od 1,2 %, u usporedbi s padom od 0,6 % u 2014. i rastom od 0,7 % u 2015. u Proljetnoj prognozi službi Komisije za 2014. Brojke u proračunskoj prognozi Programa konvergencije odstupaju od standarda Europskog sustava nacionalnih i regionalnih računa (ESA), zbog čega nastaju nedosljednosti s prethodnim podacima i makroekonomskim scenarijem te se otežava odgovarajuća usporedba s Proljetnom prognozom službi Komisije za 2014. Nadalje, u Programu konvergencije ne navodi se dovoljna razina pojedinosti o mjerama konsolidacije za 2015. i 2016., osobito u pogledu rashoda. U skladu s Proljetnom prognozom službi Komisije za 2014. očekuje se da će ukupni saldo dostići 3,8 % BDP-a u 2014. i 3,1 % BDP-a u 2015. Nakon prilagodbi nužnih kako bi ta predviđanja bila usporediva s ciljevima utvrđenima u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita (tj. ne uključujući utjecaj prebacivanja mirovinskih sredstava iz drugog stupa), prema predviđanjima Komisije deficit bi iznosio 4,6 % BDP-a u 2014., a 3,8 % u 2015.

Budući da je Program konvergencije prvo izvješće o mjerama koje su nadležna tijela poduzela nakon otvaranja postupka u slučaju prekomjernog deficita 28. siječnja 2014., Komisija je u Komunikaciji objavljenoj 2. lipnja 2014. procijenila mjere koje je Hrvatska poduzela. Osobito se predviđa da će glavni cilj biti ispunjen 2014. te da će deficit 2015. biti donekle iznad cilja. Poboljšanja u strukturnom državnom saldu neznatno zaostaju za zahtjevima za 2014. i za 2015. Naposljetku, dok je promjena prilagođenog strukturnog salda ispod preporučene, procjenjuje se da će se napori mjereni na temelju opsega potrebnih diskrecijskih mjera provesti i u 2014. i u 2015. Kako bi se smanjio negativni učinak na rast i poboljšala održivost konsolidacije, potrebno je veću pozornost posvetiti kvaliteti mjera te prijeći na mjere utemeljene na rashodima. Na temelju procjene Programa konvergencije i Komisijinih predviđanja, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97 Vijeće smatra da su, usprkos tome što je Hrvatska u skladu s preporukom do 30. travnja 2014. poduzela učinkovite mjere za smanjenje prekomjernog deficita, potrebni dodatni napori za usklađivanje s preporukom u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita kako bi se do 2016. smanjio prekomjerni deficit i osigurala vjerodostojnost smanjenja.

| (10) | Mjere proračunske konsolidacije potrebno je usmjeriti na poboljšanje kvalitete javnih financija u cilju postizanja učinkovitosti, osobito u području izdataka za plaće, socijalnu sigurnost i subvencije te omogućivanja dostatnog fiskalnog prostora za davanje prioriteta rashodima i ulaganjima kojima se potiče rast, među ostalim u projektima koje financira Unija. Hrvatska je proteklih godina provela znatne reforme fiskalnog okvira. No i dalje postoje nedostaci u pogledu proračunskog planiranja, učinkovitog nadzora nad rashodima i dosljedne primjene proračunskih ograničenja, što negativno utječe na donošenje odluka u fiskalnoj politici. Potrebna su dodatna poboljšanja strukture fiskalnih propisa iako su oni nedavno izmijenjeni. Učinkovitost fiskalnog okvira osobito je narušena odsutnošću preventivnih mehanizama, slabim pridržavanjem pravila o dugu i nejasnim formuliranjem pravila o strukturno uravnoteženom proračunu. Pozdravlja se uspostava Povjerenstva za fiskalnu politiku, ali se smatra da su potrebne dodatne mjere za jačanje njezina položaja u području planiranja i praćenja proračuna, a osobito njezine neovisnosti od svih proračunskih tijela. |
| --- | --- |

(10)

Mjere proračunske konsolidacije potrebno je usmjeriti na poboljšanje kvalitete javnih financija u cilju postizanja učinkovitosti, osobito u području izdataka za plaće, socijalnu sigurnost i subvencije te omogućivanja dostatnog fiskalnog prostora za davanje prioriteta rashodima i ulaganjima kojima se potiče rast, među ostalim u projektima koje financira Unija. Hrvatska je proteklih godina provela znatne reforme fiskalnog okvira. No i dalje postoje nedostaci u pogledu proračunskog planiranja, učinkovitog nadzora nad rashodima i dosljedne primjene proračunskih ograničenja, što negativno utječe na donošenje odluka u fiskalnoj politici. Potrebna su dodatna poboljšanja strukture fiskalnih propisa iako su oni nedavno izmijenjeni. Učinkovitost fiskalnog okvira osobito je narušena odsutnošću preventivnih mehanizama, slabim pridržavanjem pravila o dugu i nejasnim formuliranjem pravila o strukturno uravnoteženom proračunu. Pozdravlja se uspostava Povjerenstva za fiskalnu politiku, ali se smatra da su potrebne dodatne mjere za jačanje njezina položaja u području planiranja i praćenja proračuna, a osobito njezine neovisnosti od svih proračunskih tijela.

| (11) | Hrvatska je suočena s izazovom provedbe fiskalne konsolidacije bez negativnih posljedica za konkurentnost i izglede za gospodarski oporavak. U takvoj je situaciji prihodovni dio javnih financija ograničen uskom definicijom osnovica za poreze kojima se omogućuje stabilan prihod od poreza te koji ne narušavaju rast u velikoj mjeri. U tom se kontekstu Nacionalnim programom reformi najavljuje plan za uvođenje periodičnog poreza na nekretnine 2016., ali još nije utvrđena operativna struktura navedenog plana i porezne osnovice. Hrvatska je također odlučna u poduzimanju mjera za poboljšanje porezne discipline smanjivanjem sive ekonomije. U tom su području poduzete mjere. Postupnim uvođenjem fiskalnih blagajni povećani su porezni prihodi s pomoću pojačanog nadzora nad transakcijama. Očekuje se da će se reorganizacijom porezne uprave poboljšati učinkovitost i djelotvornost naplate poreza uz istovremeno smanjivanje tereta porezne discipline za porezne obveznike. No s obzirom na potrebe povezane s fiskalnom konsolidacijom te uzimajući u obzir podatke koji upućuju na znatan iznos nenaplaćenih poreza, čini se da je potrebna još učinkovitija naplata poreza i trajni napori za poboljšanje porezne discipline omogućivanjem većeg broja e-usluga za porezne obveznike. |
| --- | --- |

(11)

Hrvatska je suočena s izazovom provedbe fiskalne konsolidacije bez negativnih posljedica za konkurentnost i izglede za gospodarski oporavak. U takvoj je situaciji prihodovni dio javnih financija ograničen uskom definicijom osnovica za poreze kojima se omogućuje stabilan prihod od poreza te koji ne narušavaju rast u velikoj mjeri. U tom se kontekstu Nacionalnim programom reformi najavljuje plan za uvođenje periodičnog poreza na nekretnine 2016., ali još nije utvrđena operativna struktura navedenog plana i porezne osnovice. Hrvatska je također odlučna u poduzimanju mjera za poboljšanje porezne discipline smanjivanjem sive ekonomije. U tom su području poduzete mjere. Postupnim uvođenjem fiskalnih blagajni povećani su porezni prihodi s pomoću pojačanog nadzora nad transakcijama. Očekuje se da će se reorganizacijom porezne uprave poboljšati učinkovitost i djelotvornost naplate poreza uz istovremeno smanjivanje tereta porezne discipline za porezne obveznike. No s obzirom na potrebe povezane s fiskalnom konsolidacijom te uzimajući u obzir podatke koji upućuju na znatan iznos nenaplaćenih poreza, čini se da je potrebna još učinkovitija naplata poreza i trajni napori za poboljšanje porezne discipline omogućivanjem većeg broja e-usluga za porezne obveznike.

| (12) | Hrvatska je poduzela mjere namijenjene poboljšanju održivosti i primjerenosti mirovina: od studenoga 2010. postupno se povećavaju zakonski određena dob za umirovljenje, dob za prijevremeno umirovljenje i mirovinski staž za žene te se njihovo potpuno usklađivanje planira do 2030. Izmjenama Zakona o mirovinskom osiguranju iz prosinca 2013. zakonski određena dob za umirovljenje povećala se sa 65 na 67 godina, a dob za prijevremeno umirovljenje sa 60 godina na 62 godine. No to će povećanje stupiti na snagu tek od 2031., što je nedovoljno ambiciozno s obzirom na demografska kretanja. Unatoč reformama provedenima posljednjih godina, i dalje postoje razne mogućnosti za prijevremeno umirovljenje. Uzimajući u obzir raspon izuzetaka, penalima za prijevremeno umirovljenje i bonusima za kasno umirovljenje nedovoljno se potiče rad do zakonski određene dobi za umirovljenje, što negativno utječe na ponudu radne snage i održivost mirovinskog sustava. Zakon o jedinstvenom tijelu vještačenja donesen je 2013. kako bi se s pomoću jedinstvene procjene invaliditeta ograničio priljev umirovljenika koji primaju invalidsku mirovinu i smanjile prijevare. Zajedno s povećanim brojem inspekcija, time se rješava stvarna potreba, ali učinak na rashode ovisit će o načinu primjene mjera i razini njihove provedbe. Mirovine po posebnim propisima koje su bile iznad određenog praga srezane su za 10 %, iako privremeno, a njihova je indeksacija povezana s rastom BDP-a. Unatoč nedavnim pokušajima da se smanje rashodi i poveća transparentnost, tempo i opseg konvergencije mirovina po posebnim propisima s općim pravilima sporo napreduju, a opći je napredak i dalje ograničen. |
| --- | --- |

(12)

Hrvatska je poduzela mjere namijenjene poboljšanju održivosti i primjerenosti mirovina: od studenoga 2010. postupno se povećavaju zakonski određena dob za umirovljenje, dob za prijevremeno umirovljenje i mirovinski staž za žene te se njihovo potpuno usklađivanje planira do 2030. Izmjenama Zakona o mirovinskom osiguranju iz prosinca 2013. zakonski određena dob za umirovljenje povećala se sa 65 na 67 godina, a dob za prijevremeno umirovljenje sa 60 godina na 62 godine. No to će povećanje stupiti na snagu tek od 2031., što je nedovoljno ambiciozno s obzirom na demografska kretanja. Unatoč reformama provedenima posljednjih godina, i dalje postoje razne mogućnosti za prijevremeno umirovljenje. Uzimajući u obzir raspon izuzetaka, penalima za prijevremeno umirovljenje i bonusima za kasno umirovljenje nedovoljno se potiče rad do zakonski određene dobi za umirovljenje, što negativno utječe na ponudu radne snage i održivost mirovinskog sustava. Zakon o jedinstvenom tijelu vještačenja donesen je 2013. kako bi se s pomoću jedinstvene procjene invaliditeta ograničio priljev umirovljenika koji primaju invalidsku mirovinu i smanjile prijevare. Zajedno s povećanim brojem inspekcija, time se rješava stvarna potreba, ali učinak na rashode ovisit će o načinu primjene mjera i razini njihove provedbe. Mirovine po posebnim propisima koje su bile iznad određenog praga srezane su za 10 %, iako privremeno, a njihova je indeksacija povezana s rastom BDP-a. Unatoč nedavnim pokušajima da se smanje rashodi i poveća transparentnost, tempo i opseg konvergencije mirovina po posebnim propisima s općim pravilima sporo napreduju, a opći je napredak i dalje ograničen.

| (13) | Zdravstveni sektor postiže prilično dobre rezultate u području zdravlja, a usluge su dostupne uz određene regionalne varijacije, no sustav znatno doprinosi pritisku na javne financije. Nadležna tijela utvrdila su neučinkovitosti u bolničkoj mreži, koje je moguće ispraviti. Takozvanim master planom za reorganizaciju bolničke skrbi predstavljenim u ožujku 2014. omogućuju se mjere kojima bi se poboljšala troškovna učinkovitost, kao što je racionalizacija bolničke mreže, smanjeno prosječno trajanje bolničkog liječenja, bolja raspodjela bolničkih kreveta, uključujući one za dugoročnu skrb, te dodatne promjene u financiranju bolnica. Za provedbu navedenog plana potrebno je osigurati znatne kapacitete za praćenje i provedbu u bolnicama i na razini središnje države. Dugotrajnu skrb karakterizira raspršenost usluga između sustava zdravstvene i socijalne skrbi, niske stope pokrivenosti i formalne skrbi, visoki troškovi pružanja skrbi i dugačke liste čekanja. |
| --- | --- |

(13)

Zdravstveni sektor postiže prilično dobre rezultate u području zdravlja, a usluge su dostupne uz određene regionalne varijacije, no sustav znatno doprinosi pritisku na javne financije. Nadležna tijela utvrdila su neučinkovitosti u bolničkoj mreži, koje je moguće ispraviti. Takozvanim master planom za reorganizaciju bolničke skrbi predstavljenim u ožujku 2014. omogućuju se mjere kojima bi se poboljšala troškovna učinkovitost, kao što je racionalizacija bolničke mreže, smanjeno prosječno trajanje bolničkog liječenja, bolja raspodjela bolničkih kreveta, uključujući one za dugoročnu skrb, te dodatne promjene u financiranju bolnica. Za provedbu navedenog plana potrebno je osigurati znatne kapacitete za praćenje i provedbu u bolnicama i na razini središnje države. Dugotrajnu skrb karakterizira raspršenost usluga između sustava zdravstvene i socijalne skrbi, niske stope pokrivenosti i formalne skrbi, visoki troškovi pružanja skrbi i dugačke liste čekanja.

| (14) | Stope zaposlenja i aktivnosti među najnižima su u Uniji, a posebno su niske za mlade i starije osobe. Ako se zanemare ciklička kretanja, ti su ishodi na tržištu rada djelomično povezani s institucijskim okvirom i okvirom politika. Hrvatska je pokrenula reforme tržišta rada kako bi povećala fleksibilnost na tržištu rada. Prva faza reforme, završena 2013., bila je usredotočena na reguliranje ugovora o radu na određeno vrijeme. Vlada je u siječnju 2014. donijela drugi zakonodavni prijedlog kojim se omogućuje smanjenje troškova otpuštanja skraćivanjem i pojednostavnjivanjem postupaka te povećanje fleksibilnosti radnog vremena. Osim toga bi se uveli fleksibilniji oblici zapošljavanja, poput ugovora o radu s nepunim radnim vremenom. S pomoću navedenih promjena Hrvatska bi se približila ostalim usporedivim zemljama u pogledu indeksa zaštite radnih mjesta. Iako se očekuje da će te reforme imati pozitivan učinak na ukupnu zaposlenost, one uključuju i povećan rizik segmentacije tržišta rada, uključujući veću upotrebu ugovora o radu na određeno vrijeme. U međuvremenu nisu predviđene promjene u utvrđivanju plaća u okviru institucija unatoč posebnoj kombinaciji relativno visokih prosječnih plaća i vrlo niske razine zaposlenja u Hrvatskoj. Iako nezaposlenost i dalje raste, financiranje i opseg aktivnih mjera politike na tržištu rada, kojima se omogućuje poboljšani pristup tržištu rada i duži ostanak na njemu, i dalje su ispod prosjeka, osobito u pogledu mladih ljudi, dugotrajno nezaposlenih osoba i starijih zaposlenika. Administrativni kapacitet Hrvatskog zavoda za zapošljavanje pod velikim je pritiskom, među ostalim na regionalnoj razini. Ne postoji opći sustav praćenja i ocjene razvoja na tržištu rada i potreba tržišta rada, uključujući predviđanje potreba za vještinama, kao ni redovna ocjena aktivnih mjera politike na tržištu rada. Udio neprijavljenih plaćenih djelatnosti je visok. |
| --- | --- |

(14)

Stope zaposlenja i aktivnosti među najnižima su u Uniji, a posebno su niske za mlade i starije osobe. Ako se zanemare ciklička kretanja, ti su ishodi na tržištu rada djelomično povezani s institucijskim okvirom i okvirom politika. Hrvatska je pokrenula reforme tržišta rada kako bi povećala fleksibilnost na tržištu rada. Prva faza reforme, završena 2013., bila je usredotočena na reguliranje ugovora o radu na određeno vrijeme. Vlada je u siječnju 2014. donijela drugi zakonodavni prijedlog kojim se omogućuje smanjenje troškova otpuštanja skraćivanjem i pojednostavnjivanjem postupaka te povećanje fleksibilnosti radnog vremena. Osim toga bi se uveli fleksibilniji oblici zapošljavanja, poput ugovora o radu s nepunim radnim vremenom. S pomoću navedenih promjena Hrvatska bi se približila ostalim usporedivim zemljama u pogledu indeksa zaštite radnih mjesta. Iako se očekuje da će te reforme imati pozitivan učinak na ukupnu zaposlenost, one uključuju i povećan rizik segmentacije tržišta rada, uključujući veću upotrebu ugovora o radu na određeno vrijeme. U međuvremenu nisu predviđene promjene u utvrđivanju plaća u okviru institucija unatoč posebnoj kombinaciji relativno visokih prosječnih plaća i vrlo niske razine zaposlenja u Hrvatskoj. Iako nezaposlenost i dalje raste, financiranje i opseg aktivnih mjera politike na tržištu rada, kojima se omogućuje poboljšani pristup tržištu rada i duži ostanak na njemu, i dalje su ispod prosjeka, osobito u pogledu mladih ljudi, dugotrajno nezaposlenih osoba i starijih zaposlenika. Administrativni kapacitet Hrvatskog zavoda za zapošljavanje pod velikim je pritiskom, među ostalim na regionalnoj razini. Ne postoji opći sustav praćenja i ocjene razvoja na tržištu rada i potreba tržišta rada, uključujući predviđanje potreba za vještinama, kao ni redovna ocjena aktivnih mjera politike na tržištu rada. Udio neprijavljenih plaćenih djelatnosti je visok.

| (15) | Situacija na tržištu rada posebno je zabrinjavajuća za mlade ljude jer se nezaposlenost mladih drastično povećala te je 2013. dostigla gotovo 50 %, dok se i dalje povećava udio mladih koji ne rade, ne obrazuju se niti se stručno usavršavaju. Važni izazovi uključuju uspostavljanje kontakta s neprijavljenim mladima i pokretanje privatnog sektora kako bi se omogućila veća ponuda stručne prakse, u skladu s ciljevima Jamstva za mlade. Hrvatska je suočena i s teškim izazovima u području obrazovanja u pogledu relevantnosti za tržište rada i kvalitete nastave u svim sektorima obrazovanja. Učenje kroz rad i profesionalno usmjeravanje u srednjoškolskom i visokom obrazovanju nisu razvijeni, a u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju, kao i u srednjoškolskom i visokom obrazovanju, niska je razina uključenosti poslodavaca. Stope zaposlenosti osoba koje su nedavno diplomirale znatno su niže od onih u ostatku Unije. U tijeku je reforma zastarjelog sustava za strukovno obrazovanje i osposobljavanje u obliku prijedloga za nove školske programe. Još nisu provedeni Hrvatski kvalifikacijski okvir i Strategija obrazovanja, znanosti i tehnologije, kojima bi trebalo poboljšati obrazovne rezultate te ih uskladiti s potrebama na tržištu rada. |
| --- | --- |

(15)

Situacija na tržištu rada posebno je zabrinjavajuća za mlade ljude jer se nezaposlenost mladih drastično povećala te je 2013. dostigla gotovo 50 %, dok se i dalje povećava udio mladih koji ne rade, ne obrazuju se niti se stručno usavršavaju. Važni izazovi uključuju uspostavljanje kontakta s neprijavljenim mladima i pokretanje privatnog sektora kako bi se omogućila veća ponuda stručne prakse, u skladu s ciljevima Jamstva za mlade. Hrvatska je suočena i s teškim izazovima u području obrazovanja u pogledu relevantnosti za tržište rada i kvalitete nastave u svim sektorima obrazovanja. Učenje kroz rad i profesionalno usmjeravanje u srednjoškolskom i visokom obrazovanju nisu razvijeni, a u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju, kao i u srednjoškolskom i visokom obrazovanju, niska je razina uključenosti poslodavaca. Stope zaposlenosti osoba koje su nedavno diplomirale znatno su niže od onih u ostatku Unije. U tijeku je reforma zastarjelog sustava za strukovno obrazovanje i osposobljavanje u obliku prijedloga za nove školske programe. Još nisu provedeni Hrvatski kvalifikacijski okvir i Strategija obrazovanja, znanosti i tehnologije, kojima bi trebalo poboljšati obrazovne rezultate te ih uskladiti s potrebama na tržištu rada.

| (16) | Visoka nezaposlenost i niska razina sudjelovanja na tržištu rada doveli su do pogoršanja socijalne situacije u Hrvatskoj. Udio osoba kojima prijeti siromaštvo i socijalna isključenost posljednjih se godina povećao i znatno je iznad prosjeka EU-a. Ustrojem sustava socijalnih naknada korisnicima se omogućuje akumuliranje novčanih davanja koja se preklapaju. Kada korisnici počnu raditi, više se ne mogu koristiti nekima od tih socijalnih naknada, što ih odvraća od uključivanja na tržište rada. Potrebno je povećati učinkovitost i transparentnost sustava socijalne zaštite: dodjela programa dohodovne potpore i naknada trenutačno je raspršena među mnogim institucijama i razinama vlasti, uz nedosljednu primjenu kriterija i preklapanje. Zakonom o socijalnoj skrbi iz 2013. uveden je stroži imovinski cenzus te su četiri naknade od gotovo 70 naknada na nacionalnoj razini, uključujući neke usmjerene na posebne skupine, spojene u zajamčenu minimalnu naknadu. Nacionalni sustav „jedinstvenog novčanog centra”, na temelju kojeg će se upravljati svim novčanim naknadama na nacionalnoj razini, postupno se provodi do 2016. No sustavno praćenje i evaluacija bit će zahtjevni jer nisu integrirani programi dohodovne potpore i programi na lokalnoj i regionalnoj razini te razne novčane naknade koje ne ovise o imovinskom stanju namijenjene posebnim kategorijama stanovništva. Unatoč nizu zakonodavnih reformi od 2011., zbog svoje strukture sustav socijalnih naknada nije učinkovito usmjeren na najpotrebitije osobe. |
| --- | --- |

(16)

Visoka nezaposlenost i niska razina sudjelovanja na tržištu rada doveli su do pogoršanja socijalne situacije u Hrvatskoj. Udio osoba kojima prijeti siromaštvo i socijalna isključenost posljednjih se godina povećao i znatno je iznad prosjeka EU-a. Ustrojem sustava socijalnih naknada korisnicima se omogućuje akumuliranje novčanih davanja koja se preklapaju. Kada korisnici počnu raditi, više se ne mogu koristiti nekima od tih socijalnih naknada, što ih odvraća od uključivanja na tržište rada. Potrebno je povećati učinkovitost i transparentnost sustava socijalne zaštite: dodjela programa dohodovne potpore i naknada trenutačno je raspršena među mnogim institucijama i razinama vlasti, uz nedosljednu primjenu kriterija i preklapanje. Zakonom o socijalnoj skrbi iz 2013. uveden je stroži imovinski cenzus te su četiri naknade od gotovo 70 naknada na nacionalnoj razini, uključujući neke usmjerene na posebne skupine, spojene u zajamčenu minimalnu naknadu. Nacionalni sustav „jedinstvenog novčanog centra”, na temelju kojeg će se upravljati svim novčanim naknadama na nacionalnoj razini, postupno se provodi do 2016. No sustavno praćenje i evaluacija bit će zahtjevni jer nisu integrirani programi dohodovne potpore i programi na lokalnoj i regionalnoj razini te razne novčane naknade koje ne ovise o imovinskom stanju namijenjene posebnim kategorijama stanovništva. Unatoč nizu zakonodavnih reformi od 2011., zbog svoje strukture sustav socijalnih naknada nije učinkovito usmjeren na najpotrebitije osobe.

| (17) | Sadašnjim regulatornim okvirom za poslovanje u Hrvatskoj poduzeća su suočena s velikim teretima, uključujući nedostatak pravne sigurnosti, netransparentno odlučivanje, osobito na lokalnoj razini, te niz parafiskalnih nameta. Nadalje, zbog vrlo fragmentirane odgovornosti javne uprave na regionalnoj i lokalnoj razini i složene podjele nadležnosti među ministarstvima i agencijama na središnjoj razini kompliciraju se poslovne odluke i produžuju upravni postupci. Na razini središnje države uveden je strukturirani pristup kako bi se utvrdile prepreke u poslovanju, ali ne primjenjuje se dosljedna metodologija za mjerenje administrativnog opterećenja, čime se smanjuje učinkovitost već poduzetih mjera. Postojećim sustavom usluga na jednom mjestu za poduzeća obuhvaćen je samo ograničen broj funkcija. Potrebno je racionalizirati i poboljšati kontrolu javnih subvencija i jamstava, a središnji registar poduzeća i pojedinaca koji primaju potporu bio bi prvi korak u tom pogledu. Hrvatska je pokrenula reforme javne uprave u cilju jačanja svojih administrativnih kapaciteta i poboljšanja orijentiranosti na potrebe klijenta u javnim službama za građane i poduzeća. No kvaliteta javnog upravljanja i dalje je niska uz slabu koordinaciju na različitim razinama upravljanja, a odluke o politikama i ocjene rijetko se ili pretjerano formalno donose na temelju dokaza. Donošenje strategije za reformu javne uprave korak je u pravom smjeru, a strategiju je potrebno temeljito provesti na svim razinama upravljanja. Iskustva u području provedbe pretpristupnih fondova upućuju na nedostatke u pogledu strateškog planiranja i institucijskih kapaciteta te u pogledu izrade i praćenja projekata. |
| --- | --- |

(17)

Sadašnjim regulatornim okvirom za poslovanje u Hrvatskoj poduzeća su suočena s velikim teretima, uključujući nedostatak pravne sigurnosti, netransparentno odlučivanje, osobito na lokalnoj razini, te niz parafiskalnih nameta. Nadalje, zbog vrlo fragmentirane odgovornosti javne uprave na regionalnoj i lokalnoj razini i složene podjele nadležnosti među ministarstvima i agencijama na središnjoj razini kompliciraju se poslovne odluke i produžuju upravni postupci. Na razini središnje države uveden je strukturirani pristup kako bi se utvrdile prepreke u poslovanju, ali ne primjenjuje se dosljedna metodologija za mjerenje administrativnog opterećenja, čime se smanjuje učinkovitost već poduzetih mjera. Postojećim sustavom usluga na jednom mjestu za poduzeća obuhvaćen je samo ograničen broj funkcija. Potrebno je racionalizirati i poboljšati kontrolu javnih subvencija i jamstava, a središnji registar poduzeća i pojedinaca koji primaju potporu bio bi prvi korak u tom pogledu. Hrvatska je pokrenula reforme javne uprave u cilju jačanja svojih administrativnih kapaciteta i poboljšanja orijentiranosti na potrebe klijenta u javnim službama za građane i poduzeća. No kvaliteta javnog upravljanja i dalje je niska uz slabu koordinaciju na različitim razinama upravljanja, a odluke o politikama i ocjene rijetko se ili pretjerano formalno donose na temelju dokaza. Donošenje strategije za reformu javne uprave korak je u pravom smjeru, a strategiju je potrebno temeljito provesti na svim razinama upravljanja. Iskustva u području provedbe pretpristupnih fondova upućuju na nedostatke u pogledu strateškog planiranja i institucijskih kapaciteta te u pogledu izrade i praćenja projekata.

| (18) | Loša uprava negativno utječe na poduzeća u državnom vlasništvu ili pod nadzorom države te dolazi do kašnjenja u provedbi nove strategije za upravljanje državnom imovinom i poduzećima. Trenutačno se članovi nadzornih odbora i uprava ne biraju na temelju natječaja, a imenovanja se ne objavljuju. Poduzete su mjere za poboljšanje okvira za borbu protiv korupcije, ali potrebni su veći napori u području sprječavanja korupcije na svim razinama državne uprave. Ključni elementi koji trenutačno nedostaju u okviru za borbu protiv korupcije uključuju učinkovite mehanizme provjere sukoba interesa i objavu imovine javnih službenika, kao i posebnu zaštitu za poduzeća u državnom vlasništvu i pod nadzorom države. Ovlasti za provjeru koje ima Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa oslanjaju se na ovlasti i proaktivnost drugih tijela. Unatoč napretku postignutom u području povećanja transparentnosti postupaka javne nabave, instrumenti za procjenu rizika ne upotrebljavaju se sustavno te se čini da se ugroženim sektorima ne daje dovoljan prioritet. Potrebno je učvrstiti nadzor nad učinkovitom primjenom pravila o javnoj nabavi, uzimajući u obzir i dodjelu sredstava EU-a tijekom sljedećih godina. |
| --- | --- |

(18)

Loša uprava negativno utječe na poduzeća u državnom vlasništvu ili pod nadzorom države te dolazi do kašnjenja u provedbi nove strategije za upravljanje državnom imovinom i poduzećima. Trenutačno se članovi nadzornih odbora i uprava ne biraju na temelju natječaja, a imenovanja se ne objavljuju. Poduzete su mjere za poboljšanje okvira za borbu protiv korupcije, ali potrebni su veći napori u području sprječavanja korupcije na svim razinama državne uprave. Ključni elementi koji trenutačno nedostaju u okviru za borbu protiv korupcije uključuju učinkovite mehanizme provjere sukoba interesa i objavu imovine javnih službenika, kao i posebnu zaštitu za poduzeća u državnom vlasništvu i pod nadzorom države. Ovlasti za provjeru koje ima Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa oslanjaju se na ovlasti i proaktivnost drugih tijela. Unatoč napretku postignutom u području povećanja transparentnosti postupaka javne nabave, instrumenti za procjenu rizika ne upotrebljavaju se sustavno te se čini da se ugroženim sektorima ne daje dovoljan prioritet. Potrebno je učvrstiti nadzor nad učinkovitom primjenom pravila o javnoj nabavi, uzimajući u obzir i dodjelu sredstava EU-a tijekom sljedećih godina.

| (19) | Na temelju raširene upotrebe predstečajnog postupka u 2013. postignut je određen uspjeh u rješavanju problema servisiranja duga s kojima su se poduzeća suočila u kontekstu složenih, skupih i dugotrajnih stečajnih postupaka. Međutim, taj je instrument potrebno znatno ojačati rješavanjem niza nedostataka, poput nedovoljno objašnjene uloge države u postupku, jačanjem uloge trgovačkih sudova u potvrđivanju tužbi i solidnim planovima za restrukturiranje, proširivanjem opsega postupka kako bi se omogućilo učinkovito restrukturiranje prije nego što dužnik postane nesolventan, te rješavanjem nedostataka u primjeni zakona. Unatoč nizu reformi namijenjenih poboljšanju učinkovitosti pravosudnog sustava, sudski postupci u građanskim i trgovačkim parnicama i upravnim predmetima nepotrebno su dugotrajni, osobito u prvom stupnju. Broj neriješenih predmeta povećao se u 2013. i vrlo je visok, osobito u građanskim i trgovačkim postupcima. Za rješavanje navedenih pitanja potrebni su trajni napori na stvaranju i provedbi pravih poticaja za pravovremeno rješavanje postupaka i poticanje izvansudskih nagodbi, osobito u slučaju sporova male vrijednosti jer ona ometaju poslovnu aktivnost i smanjuju privlačnost Hrvatske za izravna strana ulaganja. |
| --- | --- |

(19)

Na temelju raširene upotrebe predstečajnog postupka u 2013. postignut je određen uspjeh u rješavanju problema servisiranja duga s kojima su se poduzeća suočila u kontekstu složenih, skupih i dugotrajnih stečajnih postupaka. Međutim, taj je instrument potrebno znatno ojačati rješavanjem niza nedostataka, poput nedovoljno objašnjene uloge države u postupku, jačanjem uloge trgovačkih sudova u potvrđivanju tužbi i solidnim planovima za restrukturiranje, proširivanjem opsega postupka kako bi se omogućilo učinkovito restrukturiranje prije nego što dužnik postane nesolventan, te rješavanjem nedostataka u primjeni zakona. Unatoč nizu reformi namijenjenih poboljšanju učinkovitosti pravosudnog sustava, sudski postupci u građanskim i trgovačkim parnicama i upravnim predmetima nepotrebno su dugotrajni, osobito u prvom stupnju. Broj neriješenih predmeta povećao se u 2013. i vrlo je visok, osobito u građanskim i trgovačkim postupcima. Za rješavanje navedenih pitanja potrebni su trajni napori na stvaranju i provedbi pravih poticaja za pravovremeno rješavanje postupaka i poticanje izvansudskih nagodbi, osobito u slučaju sporova male vrijednosti jer ona ometaju poslovnu aktivnost i smanjuju privlačnost Hrvatske za izravna strana ulaganja.

| (20) | Zbog konzervativnog pristupa makrobonitetnim propisima koji je primjenjivala Hrvatska narodna banka, posebno u pogledu razina kapitala, banke su stvorile određenu otpornost koja se pokazala korisnom s obzirom na izazove s kojima su sada suočene zbog slabog gospodarstva. No u šestoj godini recesije gospodarstva koju prati porast loših kredita postoje rizici za kvalitetu bankovne imovine. Pozitivno je to da će određeni portfelji četiriju najvećih hrvatskih banaka, koje su u stranom vlasništvu, biti obuhvaćeni revizijom kvalitete imovine / testiranjem otpornosti na stres u europodručju u okviru jedinstvenog nadzornog mehanizma. No time se isključuju neki portfelji od velike važnosti iz hrvatske perspektive jer se portfelji biraju na temelju svoje relevantnosti na razini bankarske grupe. Nadalje, navedenim nisu obuhvaćene srednje i male banke, koje bi mogle imati niže razine kapitala i manje otpornu kvalitetu imovine, a koje su potencijalno važne za financijsku stabilnost. Dopunom jedinstvenog nadzornog mehanizma dodatnim nadzornim dijagnostičkim mehanizmom namijenjenim posebno hrvatskom financijskom sustavu (kojim bi se obuhvatili važni portfelji hrvatskih društava kćeri koja nisu obuhvaćena jedinstvenim nadzornim mehanizmom te ključne srednje i male banke) poboljšalo bi se opće razumijevanje klasifikacije bankovnih zajmova i prikladnost njihovih rezervacija za gubitke po kreditima. |
| --- | --- |

(20)

Zbog konzervativnog pristupa makrobonitetnim propisima koji je primjenjivala Hrvatska narodna banka, posebno u pogledu razina kapitala, banke su stvorile određenu otpornost koja se pokazala korisnom s obzirom na izazove s kojima su sada suočene zbog slabog gospodarstva. No u šestoj godini recesije gospodarstva koju prati porast loših kredita postoje rizici za kvalitetu bankovne imovine. Pozitivno je to da će određeni portfelji četiriju najvećih hrvatskih banaka, koje su u stranom vlasništvu, biti obuhvaćeni revizijom kvalitete imovine / testiranjem otpornosti na stres u europodručju u okviru jedinstvenog nadzornog mehanizma. No time se isključuju neki portfelji od velike važnosti iz hrvatske perspektive jer se portfelji biraju na temelju svoje relevantnosti na razini bankarske grupe. Nadalje, navedenim nisu obuhvaćene srednje i male banke, koje bi mogle imati niže razine kapitala i manje otpornu kvalitetu imovine, a koje su potencijalno važne za financijsku stabilnost. Dopunom jedinstvenog nadzornog mehanizma dodatnim nadzornim dijagnostičkim mehanizmom namijenjenim posebno hrvatskom financijskom sustavu (kojim bi se obuhvatili važni portfelji hrvatskih društava kćeri koja nisu obuhvaćena jedinstvenim nadzornim mehanizmom te ključne srednje i male banke) poboljšalo bi se opće razumijevanje klasifikacije bankovnih zajmova i prikladnost njihovih rezervacija za gubitke po kreditima.

| (21) | Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu hrvatske ekonomske politike. Ocijenila je Nacionalni program reformi i Program konvergencije. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Hrvatskoj, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 8. u nastavku. |
| --- | --- |

(21)

Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu hrvatske ekonomske politike. Ocijenila je Nacionalni program reformi i Program konvergencije. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Hrvatskoj, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 8. u nastavku.

| (22) | Vijeće je u okviru ocjenjivanja preispitalo Program konvergencije, a njegovo je mišljenje (4) navedeno u preporuci 1. u nastavku. |
| --- | --- |

(22)

Vijeće je u okviru ocjenjivanja preispitalo Program konvergencije, a njegovo je mišljenje (4) navedeno u preporuci 1. u nastavku.

| (23) | S obzirom na detaljno preispitivanje koje provodi Komisija i ove ocjene, Vijeće je preispitalo Nacionalni program reformi i Program konvergencije. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 uključene su u preporuke od 1. do 8. u nastavku. |
| --- | --- |

(23)

S obzirom na detaljno preispitivanje koje provodi Komisija i ove ocjene, Vijeće je preispitalo Nacionalni program reformi i Program konvergencije. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 uključene su u preporuke od 1. do 8. u nastavku.

OVIME PREPORUČUJE Hrvatskoj da u razdoblju 2014. – 2015. poduzme mjere kojima je cilj:

| 1. | U potpunosti provesti proračunske mjere donesene za 2014. Ojačati proračunsku strategiju i dodatno precizirati mjere najavljene za 2015. i 2016. te razmotriti dodatne stalne mjere kojima se potiče rast radi održivog smanjenja prekomjernog deficita do 2016. U isto vrijeme osigurati provedbu potrebnih napora radi strukturne prilagodbe iz preporuke Vijeća u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita. Uskladiti programske prognoze sa standardima ESA-e i zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Poduzeti mjere za jačanje nadzora nad rashodima. Do ožujka 2015. provesti detaljno preispitivanje rashoda. Ojačati postupak planiranja proračuna, osobito točnijim makroekonomskim i proračunskim predviđanjima i jačanjem obvezujuće prirode godišnjih i srednjoročnih gornjih granica rashoda te unaprijediti izradu fiskalnih propisa. Do listopada 2014. zakonski utemeljiti novoosnovano Povjerenstvo za fiskalnu politiku, ojačati njegovu neovisnost od svih proračunskih tijela, proširiti njegove ovlasti, osobito u pogledu praćenja svih fiskalnih pravila te ex ante i ex post ocjene predviđanja te osigurati odgovarajuće resurse. Na temelju nadogradnje planova navedenih u Nacionalnom programu reformi predstaviti konkretnu strategiju za reformu periodičnog oporezivanja nekretnina. Pokrenuti postupak izvješćivanja i preispitivanja poreznih izdataka. Poboljšati poreznu disciplinu, osobito dodatnim jačanjem učinkovitosti porezne uprave, s tim ciljem predstaviti plan djelovanja do kraja 2014. |
| --- | --- |

1.

U potpunosti provesti proračunske mjere donesene za 2014. Ojačati proračunsku strategiju i dodatno precizirati mjere najavljene za 2015. i 2016. te razmotriti dodatne stalne mjere kojima se potiče rast radi održivog smanjenja prekomjernog deficita do 2016. U isto vrijeme osigurati provedbu potrebnih napora radi strukturne prilagodbe iz preporuke Vijeća u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita. Uskladiti programske prognoze sa standardima ESA-e i zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Poduzeti mjere za jačanje nadzora nad rashodima. Do ožujka 2015. provesti detaljno preispitivanje rashoda. Ojačati postupak planiranja proračuna, osobito točnijim makroekonomskim i proračunskim predviđanjima i jačanjem obvezujuće prirode godišnjih i srednjoročnih gornjih granica rashoda te unaprijediti izradu fiskalnih propisa. Do listopada 2014. zakonski utemeljiti novoosnovano Povjerenstvo za fiskalnu politiku, ojačati njegovu neovisnost od svih proračunskih tijela, proširiti njegove ovlasti, osobito u pogledu praćenja svih fiskalnih pravila te ex ante i ex post ocjene predviđanja te osigurati odgovarajuće resurse. Na temelju nadogradnje planova navedenih u Nacionalnom programu reformi predstaviti konkretnu strategiju za reformu periodičnog oporezivanja nekretnina. Pokrenuti postupak izvješćivanja i preispitivanja poreznih izdataka. Poboljšati poreznu disciplinu, osobito dodatnim jačanjem učinkovitosti porezne uprave, s tim ciljem predstaviti plan djelovanja do kraja 2014.

| 2. | Smanjiti mogućnosti za rano umirovljenje. Do ožujka 2015. donijeti zakonodavstvo za ubrzavanje planiranog usklađivanja zakonski određene dobi za umirovljenje između žena i muškaraca te ubrzati planirano povećanje zakonski određene dobi za umirovljenje na 67 godina. Osigurati provedbu strožih procjena i kontrola invalidskih mirovina te ubrzati integraciju mirovina po posebnim propisima u opći mirovinski sustav. Ojačati troškovnu učinkovitost sektora zdravstva, uključujući bolnice. |
| --- | --- |

2.

Smanjiti mogućnosti za rano umirovljenje. Do ožujka 2015. donijeti zakonodavstvo za ubrzavanje planiranog usklađivanja zakonski određene dobi za umirovljenje između žena i muškaraca te ubrzati planirano povećanje zakonski određene dobi za umirovljenje na 67 godina. Osigurati provedbu strožih procjena i kontrola invalidskih mirovina te ubrzati integraciju mirovina po posebnim propisima u opći mirovinski sustav. Ojačati troškovnu učinkovitost sektora zdravstva, uključujući bolnice.

| 3. | Do ožujka 2015. provesti drugu fazu reforme zakona o radu uz savjetovanje sa socijalnim partnerima, osobito u pogledu uvjeta otpuštanja i radnog vremena te u cilju sprečavanja daljnje segmentacije tržišta rada, među ostalim za mlade ljude. Provesti reviziju sustava određivanja plaća u cilju bolje usklađenosti kretanja u području produktivnosti i platnih uvjeta. Do kraja 2014. predstaviti zaključke te revizije. Ojačati učinkovitost i doseg aktivnih politika na tržištu rada učvršćivanjem administrativnih kapaciteta javnih službi za zapošljavanje, među ostalim na regionalnoj razini, i povećanjem pokrivenosti mladih, dugotrajno nezaposlenih i starijih radnika. Dati prioritet uspostavljanju kontakta s neprijavljenim mladima i pokrenuti privatni sektor kako bi se omogućila veća ponuda stručne prakse, u skladu s ciljevima Jamstva za mlade. Do kraja 2014. izraditi planove za rješavanje neprijavljenog rada. Provesti mjere za poboljšanje kvalitete i usklađenosti obrazovnih rezultata s potrebama tržišta rada kroz modernizaciju kvalifikacijskih sustava, uvođenje mehanizama za osiguranje kvalitete i poboljšanje prijelaza iz škole na tržište rada, osobito jačanjem strukovnog obrazovanja i učenja kroz rad. |
| --- | --- |

3.

Do ožujka 2015. provesti drugu fazu reforme zakona o radu uz savjetovanje sa socijalnim partnerima, osobito u pogledu uvjeta otpuštanja i radnog vremena te u cilju sprečavanja daljnje segmentacije tržišta rada, među ostalim za mlade ljude. Provesti reviziju sustava određivanja plaća u cilju bolje usklađenosti kretanja u području produktivnosti i platnih uvjeta. Do kraja 2014. predstaviti zaključke te revizije. Ojačati učinkovitost i doseg aktivnih politika na tržištu rada učvršćivanjem administrativnih kapaciteta javnih službi za zapošljavanje, među ostalim na regionalnoj razini, i povećanjem pokrivenosti mladih, dugotrajno nezaposlenih i starijih radnika. Dati prioritet uspostavljanju kontakta s neprijavljenim mladima i pokrenuti privatni sektor kako bi se omogućila veća ponuda stručne prakse, u skladu s ciljevima Jamstva za mlade. Do kraja 2014. izraditi planove za rješavanje neprijavljenog rada. Provesti mjere za poboljšanje kvalitete i usklađenosti obrazovnih rezultata s potrebama tržišta rada kroz modernizaciju kvalifikacijskih sustava, uvođenje mehanizama za osiguranje kvalitete i poboljšanje prijelaza iz škole na tržište rada, osobito jačanjem strukovnog obrazovanja i učenja kroz rad.

| 4. | Do kraja 2014. provesti reviziju sustava poreza i naknada te predstaviti plan djelovanja kako bi se poboljšala ponovna aktivacija neaktivnih i nezaposlenih osoba. Ojačati učinkovitost i transparentnost sustava socijalne zaštite dodatnom konsolidacijom naknada, ujednačavanjem kriterija prihvatljivosti te povezivanjem podataka sa svih mjerodavnih razina i iz državnih tijela sustavom „jedinstvenog novčanog centra”. Poboljšati učinkovitost i primjerenost naknada socijalne pomoći njihovom boljom usmjerenošću. |
| --- | --- |

4.

Do kraja 2014. provesti reviziju sustava poreza i naknada te predstaviti plan djelovanja kako bi se poboljšala ponovna aktivacija neaktivnih i nezaposlenih osoba. Ojačati učinkovitost i transparentnost sustava socijalne zaštite dodatnom konsolidacijom naknada, ujednačavanjem kriterija prihvatljivosti te povezivanjem podataka sa svih mjerodavnih razina i iz državnih tijela sustavom „jedinstvenog novčanog centra”. Poboljšati učinkovitost i primjerenost naknada socijalne pomoći njihovom boljom usmjerenošću.

| 5. | Poduzeti dodatne mjere za poboljšanje poslovnog okruženja. Osobito, do ožujka 2015. utvrditi cilj za znatno smanjenje administrativnih zahtjeva, uključujući parafiskalne namete. Rješavati visoku razinu fragmentacije i preklapanja odgovornosti racionalizacijom administrativnih postupaka i pojašnjenjem okvira odlučivanja i odgovornosti na raznim razinama upravljanja te na razini središnje države među ministarstvima i agencijama. Poboljšati administrativne kapacitete i strateško planiranje odjela zaduženih za upravljanje sredstvima iz europskih strukturnih i investicijskih fondova te im osigurati odgovarajući i stabilan broj zaposlenih. |
| --- | --- |

5.

Poduzeti dodatne mjere za poboljšanje poslovnog okruženja. Osobito, do ožujka 2015. utvrditi cilj za znatno smanjenje administrativnih zahtjeva, uključujući parafiskalne namete. Rješavati visoku razinu fragmentacije i preklapanja odgovornosti racionalizacijom administrativnih postupaka i pojašnjenjem okvira odlučivanja i odgovornosti na raznim razinama upravljanja te na razini središnje države među ministarstvima i agencijama. Poboljšati administrativne kapacitete i strateško planiranje odjela zaduženih za upravljanje sredstvima iz europskih strukturnih i investicijskih fondova te im osigurati odgovarajući i stabilan broj zaposlenih.

| 6. | Do listopada 2014. predstaviti detaljan plan za upravljanje državnom imovinom 2015. Osigurati da se poduzećima pod nadzorom države upravlja na transparentan i odgovoran način, a posebice ojačati zahtjeve stručnosti za članove uprava i nadzornih odbora koje predlaže država te uvesti javni registar imenovanja. Učvrstiti sprečavanje korupcije u javnoj upravi te poduzećima u državnom vlasništvu i pod nadzorom države, među ostalim većim ovlastima za provjeru Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa. Ojačati transparentnost i učinkovitost javne nabave na središnjoj i lokalnoj razini te sposobnost praćenja provedbe i otkrivanja nepravilnosti. |
| --- | --- |

6.

Do listopada 2014. predstaviti detaljan plan za upravljanje državnom imovinom 2015. Osigurati da se poduzećima pod nadzorom države upravlja na transparentan i odgovoran način, a posebice ojačati zahtjeve stručnosti za članove uprava i nadzornih odbora koje predlaže država te uvesti javni registar imenovanja. Učvrstiti sprečavanje korupcije u javnoj upravi te poduzećima u državnom vlasništvu i pod nadzorom države, među ostalim većim ovlastima za provjeru Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa. Ojačati transparentnost i učinkovitost javne nabave na središnjoj i lokalnoj razini te sposobnost praćenja provedbe i otkrivanja nepravilnosti.

| 7. | Do kraja 2014. učvrstiti ulogu trgovačkih sudova u praćenju transparentnosti i zakonitosti u primjeni korporativnog predstečajnog postupka. Preispitati obvezan test nesolventnosti/nelikvidnosti za pristup postupku predstečajne nagodbe i racionalizirati postupak stečaja/likvidacije u cilju njegova skraćivanja. Poboljšati kvalitetu i učinkovitost pravosudnog sustava, osobito omogućivanjem poticaja za pravovremeno rješavanje postupaka u građanskim, trgovačkim i upravnim predmetima te za upotrebu izvansudske nagodbe, osobito u sporovima male vrijednosti. |
| --- | --- |

7.

Do kraja 2014. učvrstiti ulogu trgovačkih sudova u praćenju transparentnosti i zakonitosti u primjeni korporativnog predstečajnog postupka. Preispitati obvezan test nesolventnosti/nelikvidnosti za pristup postupku predstečajne nagodbe i racionalizirati postupak stečaja/likvidacije u cilju njegova skraćivanja. Poboljšati kvalitetu i učinkovitost pravosudnog sustava, osobito omogućivanjem poticaja za pravovremeno rješavanje postupaka u građanskim, trgovačkim i upravnim predmetima te za upotrebu izvansudske nagodbe, osobito u sporovima male vrijednosti.

| 8. | Dopuniti reviziju kvalitete imovine i testiranje otpornosti na stres Europske središnje banke iz 2014. i pokrenuti sveobuhvatnu provjeru portfelja namijenjenu posebno hrvatskom financijskom sektoru, s naglaskom na bitne portfelje koji nisu obuhvaćeni postupkom Europske središnje banke, a koja uključuje ključne srednje i male banke. |
| --- | --- |

8.

Dopuniti reviziju kvalitete imovine i testiranje otpornosti na stres Europske središnje banke iz 2014. i pokrenuti sveobuhvatnu provjeru portfelja namijenjenu posebno hrvatskom financijskom sektoru, s naglaskom na bitne portfelje koji nisu obuhvaćeni postupkom Europske središnje banke, a koja uključuje ključne srednje i male banke.

Sastavljeno u Bruxellesu 8. srpnja 2014.

Za Vijeće

Predsjednik

P. C. PADOAN

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  Zadržana za 2014. Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

3

(4)  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

4

---

| 29.7.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 247/57 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 247/57

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 8. srpnja 2014.

o Nacionalnom programu reformi Italije za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Italije za 2014.

2014/C 247/11

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) Europskog parlamenta i Vijeća br. 1176/2011 od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020. temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika, kojom se usredotočuje na glavna područja u kojima je potrebno djelovanje kako bi se potaknuo europski potencijal održivog rasta i konkurentnosti. |
| --- | --- |

(1)

Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020. temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika, kojom se usredotočuje na glavna područja u kojima je potrebno djelovanje kako bi se potaknuo europski potencijal održivog rasta i konkurentnosti.

| (2) | Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

| (3) | Šefovi država ili vlada država članica donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Odlučili su da je potrebno poduzeti mjere na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije „Europa 2020.” i provedbi preporuka za pojedine zemlje. |
| --- | --- |

(3)

Šefovi država ili vlada država članica donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Odlučili su da je potrebno poduzeti mjere na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije „Europa 2020.” i provedbi preporuka za pojedine zemlje.

| (4) | Vijeće je 9. srpnja 2013. usvojilo Preporuku (4) o nacionalnom programu reformi Italije za 2013. i dostavilo mišljenje o programu stabilnosti Italije za razdoblje 2012. – 2017. Komisija je 15. studenoga 2013., u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5) dostavila svoje mišljenje o nacrtu proračunskog plana Italije za 2014. |
| --- | --- |

(4)

Vijeće je 9. srpnja 2013. usvojilo Preporuku (4) o nacionalnom programu reformi Italije za 2013. i dostavilo mišljenje o programu stabilnosti Italije za razdoblje 2012. – 2017. Komisija je 15. studenoga 2013., u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5) dostavila svoje mišljenje o nacrtu proračunskog plana Italije za 2014.

| (5) | Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta (6), čime je označen početak europskog semestra 2014. za koordinaciju ekonomske politike. Komisija je također 13. studenoga 2013., na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 usvojila Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem je Italija prepoznata kao jedna od država članica za koju je potrebno provesti detaljan pregled. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta (6), čime je označen početak europskog semestra 2014. za koordinaciju ekonomske politike. Komisija je također 13. studenoga 2013., na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 usvojila Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem je Italija prepoznata kao jedna od država članica za koju je potrebno provesti detaljan pregled.

| (6) | Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave. |
| --- | --- |

(6)

Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave.

| (7) | Komisija je 5. ožujka 2014. objavila rezultate detaljnog preispitivanja za Italiju u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U svojoj analizi Komisija zaključuje da u Italiji postoje prekomjerne makroekonomske neravnoteže u pogledu kojih je potrebno posebno praćenje i snažno političko djelovanje. Zbog postojano visoke razine javnog duga povezane sa slabom vanjskom konkurentnošću uzrokovanom usporenim rastom produktivnosti, koju dodatno pogoršava slaba razina rasta, osobito je potrebno odlučno političko djelovanje i pozornost. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 5. ožujka 2014. objavila rezultate detaljnog preispitivanja za Italiju u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U svojoj analizi Komisija zaključuje da u Italiji postoje prekomjerne makroekonomske neravnoteže u pogledu kojih je potrebno posebno praćenje i snažno političko djelovanje. Zbog postojano visoke razine javnog duga povezane sa slabom vanjskom konkurentnošću uzrokovanom usporenim rastom produktivnosti, koju dodatno pogoršava slaba razina rasta, osobito je potrebno odlučno političko djelovanje i pozornost.

| (8) | Italija je 22. travnja 2014. dostavila svoj nacionalni program reformi za 2014. te program stabilnosti za 2014. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena. |
| --- | --- |

(8)

Italija je 22. travnja 2014. dostavila svoj nacionalni program reformi za 2014. te program stabilnosti za 2014. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

| (9) | Cilj je proračunske strategije navedene u programu stabilnosti ostvariti srednjoročni cilj, tj. uravnoteženo stanje proračuna u strukturnom smislu do 2016., uz pridržavanje pravila o dugu u prijelaznom razdoblju 2013. -2015. Programom stabilnosti potvrđuje se srednjoročni cilj strukturno uravnoteženog proračuna, što je u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Strukturna prilagodba (ponovno izračunana) predviđena programom stabilnosti iznosi 0,2 postotna boda BDP-a u 2014. i 0,4 postotna boda u 2015. U skladu s programom stabilnosti, navedena ograničena prilagodba prema srednjoročnom cilju opravdana je teškim gospodarskim uvjetima i naporima potrebnima za provedbu ambicioznog programa strukturnih reformi. Posebno se predviđa niz strukturnih reformi koje bi imale pozitivan učinak na potencijalni gospodarski rast i tijekom narednih godina dovele do smanjenja omjera državnog duga ‐u ‐BDP-u. Strukturnom prilagodbom predviđenom u okviru programa stabilnosti Italiji bi se omogućilo da dosegne referentno mjerilo za smanjenje duga tijekom prijelaznog razdoblja 2013. – 2015., djelomično zahvaljujući ambicioznom planu privatizacije koji bi se proveo od 2014. do 2017. (u iznosu od 0,7 postotnih bodova BDP-a svake godine). Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske prognoze u programu stabilnosti, a koji nije potvrdilo neovisno tijelo, donekle je optimističan, posebno za kasnije godine programa stabilnosti.
  U 2014. predviđa se odstupanje od puta prilagodbe prema srednjoročnom cilju; dođe li i sljedeće godine do odstupanja, ono bi se moglo protumačiti kao značajno, među ostalim na temelju referentnog mjerila za rashode. Nadalje, postizanje proračunskih ciljeva nije u potpunosti podržano dovoljno razrađenim mjerama, osobito od 2015. U proljetnoj prognozi službi Komisije 2014. upućuje se na nepoštovanje referentnog mjerila za smanjenje duga u 2014. jer je predviđena strukturna prilagodba (samo 0,1 postotni bod BDP-a) ispod potrebne strukturne prilagodbe od 0,7 postotnih bodova BDP-a. Na temelju ocjene programa stabilnosti i prognoze Komisije u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 1466/97, Vijeće smatra da su potrebni dodatni napori, među ostalim u 2014., kako bi se postigla usklađenost sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. |
| --- | --- |

(9)

Cilj je proračunske strategije navedene u programu stabilnosti ostvariti srednjoročni cilj, tj. uravnoteženo stanje proračuna u strukturnom smislu do 2016., uz pridržavanje pravila o dugu u prijelaznom razdoblju 2013. -2015. Programom stabilnosti potvrđuje se srednjoročni cilj strukturno uravnoteženog proračuna, što je u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Strukturna prilagodba (ponovno izračunana) predviđena programom stabilnosti iznosi 0,2 postotna boda BDP-a u 2014. i 0,4 postotna boda u 2015. U skladu s programom stabilnosti, navedena ograničena prilagodba prema srednjoročnom cilju opravdana je teškim gospodarskim uvjetima i naporima potrebnima za provedbu ambicioznog programa strukturnih reformi. Posebno se predviđa niz strukturnih reformi koje bi imale pozitivan učinak na potencijalni gospodarski rast i tijekom narednih godina dovele do smanjenja omjera državnog duga ‐u ‐BDP-u. Strukturnom prilagodbom predviđenom u okviru programa stabilnosti Italiji bi se omogućilo da dosegne referentno mjerilo za smanjenje duga tijekom prijelaznog razdoblja 2013. – 2015., djelomično zahvaljujući ambicioznom planu privatizacije koji bi se proveo od 2014. do 2017. (u iznosu od 0,7 postotnih bodova BDP-a svake godine). Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske prognoze u programu stabilnosti, a koji nije potvrdilo neovisno tijelo, donekle je optimističan, posebno za kasnije godine programa stabilnosti.

U 2014. predviđa se odstupanje od puta prilagodbe prema srednjoročnom cilju; dođe li i sljedeće godine do odstupanja, ono bi se moglo protumačiti kao značajno, među ostalim na temelju referentnog mjerila za rashode. Nadalje, postizanje proračunskih ciljeva nije u potpunosti podržano dovoljno razrađenim mjerama, osobito od 2015. U proljetnoj prognozi službi Komisije 2014. upućuje se na nepoštovanje referentnog mjerila za smanjenje duga u 2014. jer je predviđena strukturna prilagodba (samo 0,1 postotni bod BDP-a) ispod potrebne strukturne prilagodbe od 0,7 postotnih bodova BDP-a. Na temelju ocjene programa stabilnosti i prognoze Komisije u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 1466/97, Vijeće smatra da su potrebni dodatni napori, među ostalim u 2014., kako bi se postigla usklađenost sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu.

| (10) | Nedavne mjere za blaže oporezivanje proizvodnih čimbenika imale su relativno ograničen utjecaj. Stoga ima prostora za daljnje usmjeravanje poreznog opterećenja na potrošnju, imovinu i okoliš, uz strogo poštovanje proračunskih ciljeva. U pogledu potrošnje, za poboljšanje strukture sustava oporezivanja ključno je potrebna i revizija sniženih stopa PDV-a i izravnih poreznih izdataka, uz posvećivanje dužne pozornosti potrebi smanjenja mogućeg distribucijskog učinka. U pogledu imovine, revizijom katastarskih vrijednosti u skladu s trenutačnim tržišnim vrijednostima omogućilo bi se pravednije periodično oporezivanje nekretnina. Nedavno doneseni zakon o davanju ovlasti u području porezne reforme prilika je za provedbu takvih potrebnih reformi. S obzirom na opseg izazova, djelovanje u području porezne strukture potrebno je dopuniti dodatnim mjerama, kako bi se poboljšale porezna uprava i porezna disciplina, te odlučnim mjerama za borbu protiv utaje poreza, sive ekonomije i neprijavljenog rada koji opterećuju i javne financije i porezne obveznike koji ispunjuju svoje obveze. Zakonom o davanju ovlasti u području porezne reforme u tom se smislu predviđa nekoliko mjera namijenjenih jačanju porezne uprave – sveobuhvatna procjena i sustav praćenja poreznog jaza, mjere za pojednostavnjivanje, mjere za poboljšanje odnosa s poreznim obveznicima, mjere za poboljšanje naplate poreznog duga na lokalnoj razini i jačanje poreznih kontrola. Odluka o uvođenju unaprijed popunjenih poreznih prijava od 2015. dodatni je pozitivni korak u jačanju porezne discipline. |
| --- | --- |

(10)

Nedavne mjere za blaže oporezivanje proizvodnih čimbenika imale su relativno ograničen utjecaj. Stoga ima prostora za daljnje usmjeravanje poreznog opterećenja na potrošnju, imovinu i okoliš, uz strogo poštovanje proračunskih ciljeva. U pogledu potrošnje, za poboljšanje strukture sustava oporezivanja ključno je potrebna i revizija sniženih stopa PDV-a i izravnih poreznih izdataka, uz posvećivanje dužne pozornosti potrebi smanjenja mogućeg distribucijskog učinka. U pogledu imovine, revizijom katastarskih vrijednosti u skladu s trenutačnim tržišnim vrijednostima omogućilo bi se pravednije periodično oporezivanje nekretnina. Nedavno doneseni zakon o davanju ovlasti u području porezne reforme prilika je za provedbu takvih potrebnih reformi. S obzirom na opseg izazova, djelovanje u području porezne strukture potrebno je dopuniti dodatnim mjerama, kako bi se poboljšale porezna uprava i porezna disciplina, te odlučnim mjerama za borbu protiv utaje poreza, sive ekonomije i neprijavljenog rada koji opterećuju i javne financije i porezne obveznike koji ispunjuju svoje obveze. Zakonom o davanju ovlasti u području porezne reforme u tom se smislu predviđa nekoliko mjera namijenjenih jačanju porezne uprave – sveobuhvatna procjena i sustav praćenja poreznog jaza, mjere za pojednostavnjivanje, mjere za poboljšanje odnosa s poreznim obveznicima, mjere za poboljšanje naplate poreznog duga na lokalnoj razini i jačanje poreznih kontrola. Odluka o uvođenju unaprijed popunjenih poreznih prijava od 2015. dodatni je pozitivni korak u jačanju porezne discipline.

| (11) | Temeljita i brza provedba donesenih mjera i dalje je ključni izazov za Italiju u pogledu rješavanja postojećih nedostataka u provedbi, kao i u sprječavanju akumulacije dodatnih kašnjenja. Jednu od ključnih poluga za poboljšanje učinka provedbe u Italiji te općenito lakše političko djelovanje čine veća koordinacija i učinkovitija raspodjela nadležnosti među razinama vlasti. To bi moglo imati povoljan učinak na upravljanje sredstvima EU-a tamo gdje su dosad provedene samo djelomične i nepotpune mjere, osobito u južnim regijama. U upravljanju sredstvima EU-a i dalje postoje nedostatni administrativni kapaciteti i nedostatak transparentnosti, procjene i kontrole kvalitete. Kvaliteti javnih usluga pridonijeli bi i veća učinkovitost i usmjerenost na usluge te odgovarajuće promjene u upravljanju ljudskim resursima. Korupcija i dalje znatno opterećuje proizvodni sustav Italije i povjerenje u političko i institucionalno okruženje. Postoji potreba za revizijom zastare. Za učinkovitu borbu protiv korupcije potrebno je i odgovarajuće poticanje državnog protukorupcijskog tijela nadležnog za evaluaciju i transparentnost javnih uprava. I dalje postoji neučinkovitost građanskog pravosuđa te je potrebno pozorno pratiti utjecaj donesenih mjera. |
| --- | --- |

(11)

Temeljita i brza provedba donesenih mjera i dalje je ključni izazov za Italiju u pogledu rješavanja postojećih nedostataka u provedbi, kao i u sprječavanju akumulacije dodatnih kašnjenja. Jednu od ključnih poluga za poboljšanje učinka provedbe u Italiji te općenito lakše političko djelovanje čine veća koordinacija i učinkovitija raspodjela nadležnosti među razinama vlasti. To bi moglo imati povoljan učinak na upravljanje sredstvima EU-a tamo gdje su dosad provedene samo djelomične i nepotpune mjere, osobito u južnim regijama. U upravljanju sredstvima EU-a i dalje postoje nedostatni administrativni kapaciteti i nedostatak transparentnosti, procjene i kontrole kvalitete. Kvaliteti javnih usluga pridonijeli bi i veća učinkovitost i usmjerenost na usluge te odgovarajuće promjene u upravljanju ljudskim resursima. Korupcija i dalje znatno opterećuje proizvodni sustav Italije i povjerenje u političko i institucionalno okruženje. Postoji potreba za revizijom zastare. Za učinkovitu borbu protiv korupcije potrebno je i odgovarajuće poticanje državnog protukorupcijskog tijela nadležnog za evaluaciju i transparentnost javnih uprava. I dalje postoji neučinkovitost građanskog pravosuđa te je potrebno pozorno pratiti utjecaj donesenih mjera.

| (12) | Na temelju ciljane revizije kvalitete imovine provedene prošle godine pod pokroviteljstvom Banke Italije, i dalje je važno poboljšati upravljanje imovinom umanjene vrijednosti i poticati njezinu raspoloživost kako bi se oživjela sposobnost banaka za proširivanje kredita na realno gospodarstvo. U pogledu pristupa financiranju, dosad su se glavne mjere usredotočile na olakšavanje pristupa kreditima za poduzeća, ali i dalje je ograničen razvoj instrumenata financiranja koji nisu bankovni zajmovi, osobito za mala i srednja poduzeća. Pozdravljene su inicijative poduzete u području korporativnog upravljanja bankama, osobito nova načela koja je nedavno izdala Banka Italije. U isto će vrijeme njihov utjecaj ovisiti o tome da ih banke ispravno provedu te o njihovom izvršenju. Osobito je i dalje potrebno pozorno praćenje nekih od najvećih zadružnih banaka („banche popolari”). |
| --- | --- |

(12)

Na temelju ciljane revizije kvalitete imovine provedene prošle godine pod pokroviteljstvom Banke Italije, i dalje je važno poboljšati upravljanje imovinom umanjene vrijednosti i poticati njezinu raspoloživost kako bi se oživjela sposobnost banaka za proširivanje kredita na realno gospodarstvo. U pogledu pristupa financiranju, dosad su se glavne mjere usredotočile na olakšavanje pristupa kreditima za poduzeća, ali i dalje je ograničen razvoj instrumenata financiranja koji nisu bankovni zajmovi, osobito za mala i srednja poduzeća. Pozdravljene su inicijative poduzete u području korporativnog upravljanja bankama, osobito nova načela koja je nedavno izdala Banka Italije. U isto će vrijeme njihov utjecaj ovisiti o tome da ih banke ispravno provedu te o njihovom izvršenju. Osobito je i dalje potrebno pozorno praćenje nekih od najvećih zadružnih banaka („banche popolari”).

| (13) | Stanje na tržištu rada dodatno se pogoršalo 2013. te je u Italiji nezaposlenost porasla na 12,2 %, a nezaposlenost među mladima dosegla 40 %. Osiguranje ispravne provedbe i pozorno praćenje učinka reformi donesenih na tržištu rada i u području određivanja plaća od ključne je važnosti kako bi se zajamčilo ostvarivanje očekivanih prednosti u smislu povećane izlazne fleksibilnosti, bolje regulirane ulazne fleksibilnosti, sveobuhvatnijeg sustava naknada za nezaposlenost i bolje usklađenosti plaća i produktivnosti. Postoje kašnjenja u planovima za poboljšanje učinkovitosti službi za posredovanje pri zapošljavanju, što se namjerava postići jačanjem javnih službi za zapošljavanje, te ih je potrebno ubrzati. Mjere namijenjene poticanju stvaranja radnih mjesta u kratkoročnom razdoblju potrebno je dopuniti mjerama kojima se rješava segmentacija. Na globalnoj razini talijansko tržište rada i dalje karakterizira segmentiranost i niska razina sudjelovanja, čime su osobito pogođene žene i mlade osobe. Stoga je potrebno proširiti dosad poduzete ograničene mjere, među ostalim u skladu s ciljevima jamstva za mlade. Italija je suočena s padom raspoloživog dohotka kućanstava u kombinaciji s rastućim siromaštvom i socijalnom isključenošću, što posebno utječe na obitelji s djecom. Socijalne naknade u Italiji i dalje su uglavnom usmjerene na starije osobe, a manje na aktivaciju, čime se ograničavaju mogućnosti rješavanja rizika socijalne isključenosti i siromaštva. Cilj je nedavno uvedenog pokusnog programa socijalne pomoći uspostaviti mrežu socijalne sigurnosti. Predviđa se da će za uvođenje u cijeloj zemlji biti potrebno poboljšati učinkovitost socijalnih rashoda i usluga diljem državnog područja. |
| --- | --- |

(13)

Stanje na tržištu rada dodatno se pogoršalo 2013. te je u Italiji nezaposlenost porasla na 12,2 %, a nezaposlenost među mladima dosegla 40 %. Osiguranje ispravne provedbe i pozorno praćenje učinka reformi donesenih na tržištu rada i u području određivanja plaća od ključne je važnosti kako bi se zajamčilo ostvarivanje očekivanih prednosti u smislu povećane izlazne fleksibilnosti, bolje regulirane ulazne fleksibilnosti, sveobuhvatnijeg sustava naknada za nezaposlenost i bolje usklađenosti plaća i produktivnosti. Postoje kašnjenja u planovima za poboljšanje učinkovitosti službi za posredovanje pri zapošljavanju, što se namjerava postići jačanjem javnih službi za zapošljavanje, te ih je potrebno ubrzati. Mjere namijenjene poticanju stvaranja radnih mjesta u kratkoročnom razdoblju potrebno je dopuniti mjerama kojima se rješava segmentacija. Na globalnoj razini talijansko tržište rada i dalje karakterizira segmentiranost i niska razina sudjelovanja, čime su osobito pogođene žene i mlade osobe. Stoga je potrebno proširiti dosad poduzete ograničene mjere, među ostalim u skladu s ciljevima jamstva za mlade. Italija je suočena s padom raspoloživog dohotka kućanstava u kombinaciji s rastućim siromaštvom i socijalnom isključenošću, što posebno utječe na obitelji s djecom. Socijalne naknade u Italiji i dalje su uglavnom usmjerene na starije osobe, a manje na aktivaciju, čime se ograničavaju mogućnosti rješavanja rizika socijalne isključenosti i siromaštva. Cilj je nedavno uvedenog pokusnog programa socijalne pomoći uspostaviti mrežu socijalne sigurnosti. Predviđa se da će za uvođenje u cijeloj zemlji biti potrebno poboljšati učinkovitost socijalnih rashoda i usluga diljem državnog područja.

| (14) | Na svim obrazovnim razinama, odnosno na razini osnovnih i srednjih škola te u visokom obrazovanju, potrebno je uložiti napore za unaprjeđivanje uspješnosti u obrazovanju i razvoja ljudskog kapitala. Obilježje je nastavničke struke uniformirana karijera, a ona trenutačno nudi ograničene mogućnosti u području profesionalnog razvoja. Poticanje raznovrsnosti u karijeri nastavnika i bolje povezivanje razvoja njihove karijere s rezultatima i učinkom, u kombinaciji s ujednačivanjem školskog ocjenjivanja, moglo bi dovesti do boljih školskih rezultata. Kako bi se osigurao nesmetan prijelaz iz školovanja na tržište rada, u višem srednjem te u visokom obrazovanju od ključne je važnosti ojačati i proširiti praktično osposobljavanje na temelju većih mogućnosti za učenje kroz rad te strukovno obrazovanje i osposobljavanje. Nakon zakonodavne uredbe iz 2013. koja se bavi navedenim pitanjem, uspostava nacionalnog registra kvalifikacija nužna je kako bi se osiguralo priznavanje vještina diljem zemlje. Nadogradnja početnog djelovanja u tom smjeru uz uvođenje dodjele javnih sredstava za sveučilišta i istraživačke ustanove na temelju uspješnosti u istraživanju i nastavi pridonijela bi unaprjeđivanju kvalitete sveučilišta te potencijalno povećala kapacitete za istraživanje i inovacije tamo gdje još uvijek nisu na potrebnoj razini. |
| --- | --- |

(14)

Na svim obrazovnim razinama, odnosno na razini osnovnih i srednjih škola te u visokom obrazovanju, potrebno je uložiti napore za unaprjeđivanje uspješnosti u obrazovanju i razvoja ljudskog kapitala. Obilježje je nastavničke struke uniformirana karijera, a ona trenutačno nudi ograničene mogućnosti u području profesionalnog razvoja. Poticanje raznovrsnosti u karijeri nastavnika i bolje povezivanje razvoja njihove karijere s rezultatima i učinkom, u kombinaciji s ujednačivanjem školskog ocjenjivanja, moglo bi dovesti do boljih školskih rezultata. Kako bi se osigurao nesmetan prijelaz iz školovanja na tržište rada, u višem srednjem te u visokom obrazovanju od ključne je važnosti ojačati i proširiti praktično osposobljavanje na temelju većih mogućnosti za učenje kroz rad te strukovno obrazovanje i osposobljavanje. Nakon zakonodavne uredbe iz 2013. koja se bavi navedenim pitanjem, uspostava nacionalnog registra kvalifikacija nužna je kako bi se osiguralo priznavanje vještina diljem zemlje. Nadogradnja početnog djelovanja u tom smjeru uz uvođenje dodjele javnih sredstava za sveučilišta i istraživačke ustanove na temelju uspješnosti u istraživanju i nastavi pridonijela bi unaprjeđivanju kvalitete sveučilišta te potencijalno povećala kapacitete za istraživanje i inovacije tamo gdje još uvijek nisu na potrebnoj razini.

| (15) | Poduzeti su određeni koraci za ostvarivanje povoljnijeg okruženja za poduzeća i građane, ali njihov utjecaj otežavaju kašnjenje konačnog odobrenja i nedostaci u provedbi. U području profesionalnih službi, osiguranja, distribucije goriva, maloprodaje i poštanskih usluga postoji niz uskih grla u tržišnom natjecanju (rezervirana područja djelatnosti, programi za koncesije / programi autorizacije itd.). Potrebno je rješavati i niz nedostataka koji utječu na sustav javne nabave. Jedan od prioriteta jest i poboljšati tržišno natjecanje u području javnih usluga na lokalnoj razini. Osobito je potrebno provesti sadašnje zakonodavstvo kojim se propisuje da je postojeće ugovore koji nisu u skladu sa zakonodavstvom EU-a o unutarnjim kriterijima potrebno ispraviti do 31. prosinca 2014. |
| --- | --- |

(15)

Poduzeti su određeni koraci za ostvarivanje povoljnijeg okruženja za poduzeća i građane, ali njihov utjecaj otežavaju kašnjenje konačnog odobrenja i nedostaci u provedbi. U području profesionalnih službi, osiguranja, distribucije goriva, maloprodaje i poštanskih usluga postoji niz uskih grla u tržišnom natjecanju (rezervirana područja djelatnosti, programi za koncesije / programi autorizacije itd.). Potrebno je rješavati i niz nedostataka koji utječu na sustav javne nabave. Jedan od prioriteta jest i poboljšati tržišno natjecanje u području javnih usluga na lokalnoj razini. Osobito je potrebno provesti sadašnje zakonodavstvo kojim se propisuje da je postojeće ugovore koji nisu u skladu sa zakonodavstvom EU-a o unutarnjim kriterijima potrebno ispraviti do 31. prosinca 2014.

| (16) | Uska grla u infrastrukturi otežavaju ispravno funkcioniranje energetskog tržišta. U području prometa nedostatak intermodalne infrastrukture, sinergijâ i poveznicâ sa zaleđem za talijanske luke zahtijeva posebnu pažnju i mjere. U Italiji postoje neurbana područja koja nisu pokrivena širokopojasnom mrežom. |
| --- | --- |

(16)

Uska grla u infrastrukturi otežavaju ispravno funkcioniranje energetskog tržišta. U području prometa nedostatak intermodalne infrastrukture, sinergijâ i poveznicâ sa zaleđem za talijanske luke zahtijeva posebnu pažnju i mjere. U Italiji postoje neurbana područja koja nisu pokrivena širokopojasnom mrežom.

| (17) | Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Italije. Donijela je procjenu nacionalnog programa reformi i programa stabilnosti. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Italiji, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 8. u nastavku. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Italije. Donijela je procjenu nacionalnog programa reformi i programa stabilnosti. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Italiji, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 8. u nastavku.

| (18) | Vijeće je u okviru tog ocjenjivanja preispitalo program stabilnosti, a njegovo mišljenje (7) posebno odražava preporuka br. 1. u nastavku. |
| --- | --- |

(18)

Vijeće je u okviru tog ocjenjivanja preispitalo program stabilnosti, a njegovo mišljenje (7) posebno odražava preporuka br. 1. u nastavku.

| (19) | U svjetlu detaljnog preispitivanja koje provodi Komisija i ove ocjene, Vijeće je preispitalo nacionalni program reformi i program stabilnosti. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 uključene su u preporuke 1. – 8. u nastavku. |
| --- | --- |

(19)

U svjetlu detaljnog preispitivanja koje provodi Komisija i ove ocjene, Vijeće je preispitalo nacionalni program reformi i program stabilnosti. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 uključene su u preporuke 1. – 8. u nastavku.

| (20) | U kontekstu europskog semestra Komisija je provela i analizu ekonomske politike europodručja u cjelini. Na toj je osnovi Vijeće izdalo preporuke upućene pojedinim državama članicama čija je valuta euro (8). Kao država čija je valuta euro, i Italija bi trebala osigurati da se te preporuke provedu u cijelosti i na vrijeme, |
| --- | --- |

(20)

U kontekstu europskog semestra Komisija je provela i analizu ekonomske politike europodručja u cjelini. Na toj je osnovi Vijeće izdalo preporuke upućene pojedinim državama članicama čija je valuta euro (8). Kao država čija je valuta euro, i Italija bi trebala osigurati da se te preporuke provedu u cijelosti i na vrijeme,

PREPORUČUJE Italiji da u razdoblju 2014. – 2015. poduzme mjere kojima je cilj:

| 1. | Ojačati proračunske mjere za 2014. s obzirom na rastuću razliku u odnosu na zahtjeve Pakta o stabilnosti i rastu, tj. pravilo o smanjenju duga, na temelju proljetne prognoze Komisijinih službi 2014. te osigurati napredak prema srednjoročnom cilju (MTO). Znatno ojačati proračunsku strategiju u 2015. kako bi se osigurala usklađenost sa zahtjevom za smanjenje duga te se tako postigao MTO. Nakon toga osigurati dostatno smanjenje duga opće države, provesti ambiciozan plan privatizacije, provesti fiskalnu prilagodbu kojom se potiče rast, utemeljenu na najavljenim znatnim uštedama koje proizlaze iz održivog poboljšanja učinkovitosti i kvalitete javnih rashoda na svim razinama vlasti, uz istovremeno očuvanje izdataka kojima se potiče rast, npr. u području istraživanja i razvoja, inovacija, obrazovanja i bitnih infrastrukturnih projekata. Zajamčiti neovisnost i potpunu operacionalizaciju fiskalnog vijeća što je prije moguće, a najkasnije do rujna 2014., na vrijeme prije ocjene nacrta proračunskog plana za 2015. |
| --- | --- |

1.

Ojačati proračunske mjere za 2014. s obzirom na rastuću razliku u odnosu na zahtjeve Pakta o stabilnosti i rastu, tj. pravilo o smanjenju duga, na temelju proljetne prognoze Komisijinih službi 2014. te osigurati napredak prema srednjoročnom cilju (MTO). Znatno ojačati proračunsku strategiju u 2015. kako bi se osigurala usklađenost sa zahtjevom za smanjenje duga te se tako postigao MTO. Nakon toga osigurati dostatno smanjenje duga opće države, provesti ambiciozan plan privatizacije, provesti fiskalnu prilagodbu kojom se potiče rast, utemeljenu na najavljenim znatnim uštedama koje proizlaze iz održivog poboljšanja učinkovitosti i kvalitete javnih rashoda na svim razinama vlasti, uz istovremeno očuvanje izdataka kojima se potiče rast, npr. u području istraživanja i razvoja, inovacija, obrazovanja i bitnih infrastrukturnih projekata. Zajamčiti neovisnost i potpunu operacionalizaciju fiskalnog vijeća što je prije moguće, a najkasnije do rujna 2014., na vrijeme prije ocjene nacrta proračunskog plana za 2015.

| 2. | Prebaciti porezno opterećenje s proizvodnih čimbenika na potrošnju, imovinu i okoliš, u skladu s proračunskim ciljevima. U tom cilju potrebno je procijeniti učinkovitost nedavnog smanjenja poreznog opterećenja rada te osigurati njegovo financiranje u 2015., provesti reviziju opsega izravnih poreznih rashoda i proširiti poreznu osnovicu, osobito u potrošnji. Osigurati učinkovitije oporezivanje u vezi s okolišem, uključujući u području trošarina te ukloniti subvencije štetne za okoliš. Provesti zakon o davanju ovlasti u području porezne reforme do ožujka 2015., među ostalim donošenjem odluka za reformu katastarskog sustava kako bi se osigurala učinkovitost reforme poreza na nekretnine. Dodatno poboljšati poreznu disciplinu jačanjem predvidivosti poreznog sustava, pojednostavnjivanjem postupaka, poboljšanjem naplate poreznog duga i modernizacijom porezne uprave. Boriti se protiv utaje poreza i poduzeti dodatne korake protiv sive ekonomije i neprijavljenog rada. |
| --- | --- |

2.

Prebaciti porezno opterećenje s proizvodnih čimbenika na potrošnju, imovinu i okoliš, u skladu s proračunskim ciljevima. U tom cilju potrebno je procijeniti učinkovitost nedavnog smanjenja poreznog opterećenja rada te osigurati njegovo financiranje u 2015., provesti reviziju opsega izravnih poreznih rashoda i proširiti poreznu osnovicu, osobito u potrošnji. Osigurati učinkovitije oporezivanje u vezi s okolišem, uključujući u području trošarina te ukloniti subvencije štetne za okoliš. Provesti zakon o davanju ovlasti u području porezne reforme do ožujka 2015., među ostalim donošenjem odluka za reformu katastarskog sustava kako bi se osigurala učinkovitost reforme poreza na nekretnine. Dodatno poboljšati poreznu disciplinu jačanjem predvidivosti poreznog sustava, pojednostavnjivanjem postupaka, poboljšanjem naplate poreznog duga i modernizacijom porezne uprave. Boriti se protiv utaje poreza i poduzeti dodatne korake protiv sive ekonomije i neprijavljenog rada.

| 3. | Kao dio napora širih razmjera namijenjenih poboljšanju učinkovitosti javne uprave, razjasniti nadležnosti na svim razinama izvršne vlasti. Osigurati bolje upravljanje sredstvima EU-a poduzimanjem odlučnih mjera za poboljšanje administrativnih kapaciteta, transparentnosti, procjene i kontrole kvalitete na nacionalnoj i regionalnoj razini, osobito u južnim regijama. Dodatno ojačati učinkovitost mjera za suzbijanje korupcije, među ostalim revizijom zastare do kraja 2014. te jačanjem ovlasti nacionalnog tijela za borbu protiv korupcije. Pravodobno pratiti učinak reformi donesenih kako bi se povećala učinkovitost građanskog pravosuđa s ciljem osiguravanja njihove učinkovitosti i donošenja komplementarnih mjera ako je to potrebno. |
| --- | --- |

3.

Kao dio napora širih razmjera namijenjenih poboljšanju učinkovitosti javne uprave, razjasniti nadležnosti na svim razinama izvršne vlasti. Osigurati bolje upravljanje sredstvima EU-a poduzimanjem odlučnih mjera za poboljšanje administrativnih kapaciteta, transparentnosti, procjene i kontrole kvalitete na nacionalnoj i regionalnoj razini, osobito u južnim regijama. Dodatno ojačati učinkovitost mjera za suzbijanje korupcije, među ostalim revizijom zastare do kraja 2014. te jačanjem ovlasti nacionalnog tijela za borbu protiv korupcije. Pravodobno pratiti učinak reformi donesenih kako bi se povećala učinkovitost građanskog pravosuđa s ciljem osiguravanja njihove učinkovitosti i donošenja komplementarnih mjera ako je to potrebno.

| 4. | Učvrstiti otpornost bankarskog sektora i osigurati njegove kapacitete za upravljanje i raspolaganje imovinom umanjene vrijednosti u cilju oživljavanja zajmova realnom gospodarstvu. Poticati pristup nebankarskom financiranju za poduzeća, osobito za mala i srednja poduzeća. Nastaviti promicati i pratiti učinkovito korporativno upravljanje u čitavom bankarskom sektoru, posvećujući posebnu pozornost velikim zadružnim bankama („banche popolari”) i ulozi zaklada, u cilju poboljšanja učinkovitosti financijskog posredovanja. |
| --- | --- |

4.

Učvrstiti otpornost bankarskog sektora i osigurati njegove kapacitete za upravljanje i raspolaganje imovinom umanjene vrijednosti u cilju oživljavanja zajmova realnom gospodarstvu. Poticati pristup nebankarskom financiranju za poduzeća, osobito za mala i srednja poduzeća. Nastaviti promicati i pratiti učinkovito korporativno upravljanje u čitavom bankarskom sektoru, posvećujući posebnu pozornost velikim zadružnim bankama („banche popolari”) i ulozi zaklada, u cilju poboljšanja učinkovitosti financijskog posredovanja.

| 5. | Do kraja 2014. procijeniti učinak reformi na tržištu rada i u području određivanja plaća na stvaranje radnih mjesta, postupak otpuštanja, dvojnost tržišta rada i konkurentnost troškova te procijeniti potrebu za dodatnim djelovanjem. Raditi na postizanju sveobuhvatnije socijalne zaštite za nezaposlene, uz ograničavanje upotrebe sustava doplataka na plaću u cilju lakše preraspodjele rada. Ojačati poveznicu između aktivnih i pasivnih politika tržišta rada, počevši s detaljnim planom djelovanja do prosinca 2014., te učvrstiti koordinaciju i pružanje usluga službi za zapošljavanje diljem zemlje. Donijeti učinkovite mjere za promicanje zapošljavanja žena donošenjem mjera za smanjenje nepoticajnih fiskalnih mjera za rad drugog primatelja plaće do ožujka 2015. i pružanjem odgovarajuće skrbi. Diljem zemlje pružiti odgovarajuće usluge neprijavljenim mladim ljudima i osigurati veću posvećenost privatnog sektora pružanju mogućnosti kvalitetnog naukovanja i stažiranja do kraja 2014. u skladu s ciljevima Jamstva za mlade. Boriti se protiv izloženosti siromaštvu i socijalnoj isključenosti, unaprijediti novi pokusni program socijalne pomoći u skladu s proračunskim ciljevima kojim se jamči odgovarajuća ciljanost, stroga uvjetovanost i teritorijalna jedinstvenost te jačaju poveznice s aktivacijskim mjerama. Poboljšati učinkovitost programa za obiteljske naknade i kvalitetnih usluga u kojima se prednost daje kućanstvima s djecom u kojima se ostvaruju niska primanja. |
| --- | --- |

5.

Do kraja 2014. procijeniti učinak reformi na tržištu rada i u području određivanja plaća na stvaranje radnih mjesta, postupak otpuštanja, dvojnost tržišta rada i konkurentnost troškova te procijeniti potrebu za dodatnim djelovanjem. Raditi na postizanju sveobuhvatnije socijalne zaštite za nezaposlene, uz ograničavanje upotrebe sustava doplataka na plaću u cilju lakše preraspodjele rada. Ojačati poveznicu između aktivnih i pasivnih politika tržišta rada, počevši s detaljnim planom djelovanja do prosinca 2014., te učvrstiti koordinaciju i pružanje usluga službi za zapošljavanje diljem zemlje. Donijeti učinkovite mjere za promicanje zapošljavanja žena donošenjem mjera za smanjenje nepoticajnih fiskalnih mjera za rad drugog primatelja plaće do ožujka 2015. i pružanjem odgovarajuće skrbi. Diljem zemlje pružiti odgovarajuće usluge neprijavljenim mladim ljudima i osigurati veću posvećenost privatnog sektora pružanju mogućnosti kvalitetnog naukovanja i stažiranja do kraja 2014. u skladu s ciljevima Jamstva za mlade. Boriti se protiv izloženosti siromaštvu i socijalnoj isključenosti, unaprijediti novi pokusni program socijalne pomoći u skladu s proračunskim ciljevima kojim se jamči odgovarajuća ciljanost, stroga uvjetovanost i teritorijalna jedinstvenost te jačaju poveznice s aktivacijskim mjerama. Poboljšati učinkovitost programa za obiteljske naknade i kvalitetnih usluga u kojima se prednost daje kućanstvima s djecom u kojima se ostvaruju niska primanja.

| 6. | Provesti nacionalni sustav za ocjenu škola kako bi se popravili školski rezultati i smanjile stope ranog prekida školovanja. Povećati učenje uz rad u višem srednjem strukovnom obrazovanju i osposobljavanju i ojačati strukovno usmjereno visoko obrazovanje. Uspostaviti nacionalni registar kvalifikacija kako bi se osiguralo rašireno priznavanje vještina. Osigurati bolje nagrađivanje kvalitete visokog obrazovanja i istraživanja zahvaljujući javnom financiranju. |
| --- | --- |

6.

Provesti nacionalni sustav za ocjenu škola kako bi se popravili školski rezultati i smanjile stope ranog prekida školovanja. Povećati učenje uz rad u višem srednjem strukovnom obrazovanju i osposobljavanju i ojačati strukovno usmjereno visoko obrazovanje. Uspostaviti nacionalni registar kvalifikacija kako bi se osiguralo rašireno priznavanje vještina. Osigurati bolje nagrađivanje kvalitete visokog obrazovanja i istraživanja zahvaljujući javnom financiranju.

| 7. | Odobriti zakonodavstvo u postupku ili druge jednakovrijedne mjere namijenjene pojednostavnjenju regulatornog okvira za poduzeća i građane i riješiti nedostatke u provedbi postojećeg zakonodavstva. Poticati otvaranje tržišta i ukloniti preostale prepreke i ograničenja u području tržišnog natjecanja u sektoru profesionalnih i lokalnih javnih službi, osiguranja, distribucije goriva, maloprodaje i poštanskih usluga. Poboljšati učinkovitost javne nabave, osobito racionalizacijom postupaka, među ostalim boljom upotrebom e-nabave, racionalizacijom središnjih tijela za nabavu i osiguravanjem ispravne primjene pravila prije i nakon sklapanja ugovora. U području javnih usluga na lokalnoj razini, do 31. prosinca 2014. strogo provesti zakonodavstvo za ispravljanje ugovora koji nisu u skladu sa zahtjevima za sklapanje ugovora unutar organizacije. |
| --- | --- |

7.

Odobriti zakonodavstvo u postupku ili druge jednakovrijedne mjere namijenjene pojednostavnjenju regulatornog okvira za poduzeća i građane i riješiti nedostatke u provedbi postojećeg zakonodavstva. Poticati otvaranje tržišta i ukloniti preostale prepreke i ograničenja u području tržišnog natjecanja u sektoru profesionalnih i lokalnih javnih službi, osiguranja, distribucije goriva, maloprodaje i poštanskih usluga. Poboljšati učinkovitost javne nabave, osobito racionalizacijom postupaka, među ostalim boljom upotrebom e-nabave, racionalizacijom središnjih tijela za nabavu i osiguravanjem ispravne primjene pravila prije i nakon sklapanja ugovora. U području javnih usluga na lokalnoj razini, do 31. prosinca 2014. strogo provesti zakonodavstvo za ispravljanje ugovora koji nisu u skladu sa zahtjevima za sklapanje ugovora unutar organizacije.

| 8. | Do rujna 2014. osigurati brzu i potpunu operacionalizaciju tijela nadležnog za promet. Odobriti popis strateške infrastrukture u energetskom sektoru te poboljšati upravljanje lukama i veze sa zaleđem. |
| --- | --- |

8.

Do rujna 2014. osigurati brzu i potpunu operacionalizaciju tijela nadležnog za promet. Odobriti popis strateške infrastrukture u energetskom sektoru te poboljšati upravljanje lukama i veze sa zaleđem.

Sastavljeno u Bruxellesu 8. srpnja 2014.

Za Vijeće

Predsjednik

P. C. PADOAN

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  Zadržana za 2014. Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

3

(4)  SL C 217, 30.7.2013., str. 42.

4

(5)  Uredba (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o zajedničkim odredbama za praćenje i procjenu nacrta proračunskih planova i osiguranju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju(SL L 140, 27.5.2013., str.11.).

5

(6)  COM(2013) 800 završna verzija.

6

(7)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.

7

(8)  Vidjeti stranicu 141. ovog Službenog lista.

8

---

| 29.7.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 247/63 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 247/63

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 8. srpnja 2014.

o Nacionalnom programu reformi Latvije za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Latvije za 2014.

2014/C 247/12

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020. temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika, koja je usredotočena na glavna područja u kojima je potrebno djelovanje kako bi se potaknuo europski potencijal za održivi rast i konkurentnost. |
| --- | --- |

(1)

Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020. temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika, koja je usredotočena na glavna područja u kojima je potrebno djelovanje kako bi se potaknuo europski potencijal za održivi rast i konkurentnost.

| (2) | Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (2), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (2), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

| (3) | Čelnici država ili vlada država članica donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razinama EU-a i europodručja, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Donijeli su odluku o mjerama koje je potrebno poduzeti na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. i provedbi preporuka za pojedine zemlje. |
| --- | --- |

(3)

Čelnici država ili vlada država članica donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razinama EU-a i europodručja, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Donijeli su odluku o mjerama koje je potrebno poduzeti na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. i provedbi preporuka za pojedine zemlje.

| (4) | Vijeće je 9. srpnja 2013. donijelo Preporuku (3) o nacionalnom programu reformi Latvije za 2013. i dostavilo mišljenje o ažuriranom programu konvergencije Latvije za razdoblje 2012. – 2016. |
| --- | --- |

(4)

Vijeće je 9. srpnja 2013. donijelo Preporuku (3) o nacionalnom programu reformi Latvije za 2013. i dostavilo mišljenje o ažuriranom programu konvergencije Latvije za razdoblje 2012. – 2016.

| (5) | Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2014. za koordinaciju ekonomske politike. Također, Komisija je 13. studenoga 2013. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (4) donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem Latviju ne smatra državom članicom za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2014. za koordinaciju ekonomske politike. Također, Komisija je 13. studenoga 2013. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (4) donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem Latviju ne smatra državom članicom za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

| (6) | Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave. |
| --- | --- |

(6)

Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave.

| (7) | Latvija je 29. travnja 2014. podnijela svoj nacionalni program reformi za 2014., a 30. travnja 2014. i program stabilnosti za 2014. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena. |
| --- | --- |

(7)

Latvija je 29. travnja 2014. podnijela svoj nacionalni program reformi za 2014., a 30. travnja 2014. i program stabilnosti za 2014. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

| (8) | Cilj proračunske strategije iz programa stabilnosti za 2014. jest postupno smanjiti ukupni deficit i održati strukturni saldo, što je u skladu sa srednjoročnim ciljem kada se u obzir uzme dopušteno privremeno odstupanje od srednjoročnog cilja uzrokovano sustavnom reformom mirovinskog sustava. Srednjoročni cilj u okviru programa stabilnosti promijenjen je s ‐ 0,5 % na - 1,0 % i novi srednjoročni cilj odgovara ciljevima Pakta o stabilnosti i rastu. Predviđeno kretanje ukupnog deficita u okviru programa stabilnosti podrazumijeva postupno smanjenje (ponovno) izračunanog strukturnog salda, iako i dalje u okvirima koje dopušta provedba reforme mirovinskog sustava. Uzimajući u obzir dopušteno odstupanje od srednjoročnog cilja, planirani strukturni deficit u skladu je sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu do 2016. Međutim predviđeni porast ponovno izračunanog strukturnog salda u 2017. uzrokovat će odstupanje od potrebnog kretanja prilagodbe prema ostvarivanju srednjoročnog cilja. Općenito gledajući, proračunska strategija iznesena u programu stabilnosti uglavnom je u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Državni dug trebao bi se zadržati znatno ispod 60 % BDP-a tijekom cijelog programskog razdoblja, uz pad na 31 % BDP-a do 2017. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunska predviđanja u okviru programa stabilnosti, koji nije službeno odobrilo neovisno tijelo, uvjerljiv je. Očekuje se da će gospodarski rast tijekom programskog razdoblja ostati približno 4 % godišnje, a predviđeni rast cijena je umjeren. |
| --- | --- |

(8)

Cilj proračunske strategije iz programa stabilnosti za 2014. jest postupno smanjiti ukupni deficit i održati strukturni saldo, što je u skladu sa srednjoročnim ciljem kada se u obzir uzme dopušteno privremeno odstupanje od srednjoročnog cilja uzrokovano sustavnom reformom mirovinskog sustava. Srednjoročni cilj u okviru programa stabilnosti promijenjen je s ‐ 0,5 % na - 1,0 % i novi srednjoročni cilj odgovara ciljevima Pakta o stabilnosti i rastu. Predviđeno kretanje ukupnog deficita u okviru programa stabilnosti podrazumijeva postupno smanjenje (ponovno) izračunanog strukturnog salda, iako i dalje u okvirima koje dopušta provedba reforme mirovinskog sustava. Uzimajući u obzir dopušteno odstupanje od srednjoročnog cilja, planirani strukturni deficit u skladu je sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu do 2016. Međutim predviđeni porast ponovno izračunanog strukturnog salda u 2017. uzrokovat će odstupanje od potrebnog kretanja prilagodbe prema ostvarivanju srednjoročnog cilja. Općenito gledajući, proračunska strategija iznesena u programu stabilnosti uglavnom je u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Državni dug trebao bi se zadržati znatno ispod 60 % BDP-a tijekom cijelog programskog razdoblja, uz pad na 31 % BDP-a do 2017. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunska predviđanja u okviru programa stabilnosti, koji nije službeno odobrilo neovisno tijelo, uvjerljiv je. Očekuje se da će gospodarski rast tijekom programskog razdoblja ostati približno 4 % godišnje, a predviđeni rast cijena je umjeren.

| (9) | Proračunskim scenarijem u okviru programa stabilnosti predviđa se nagli pad udjela prihoda i rashoda države u BDP-u, što odražava određene mjere za smanjenje prihoda u odnosu na ciljano ograničenje rashoda. Povećani zahtjevi za sredstva u nekoliko područja politika predstavljaju rizik za predviđena smanjenja rashoda u okviru programa stabilnosti. U skladu s proljetnom prognozom službi Komisije iz 2014. fiskalna politika u 2014. u skladu je sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu, ali postoji rizik od odstupanja u 2015. Na temelju ocjene programa stabilnosti i prognoze Komisije te u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97 Vijeće smatra da odstupanje strukturnog deficita od srednjoročnog cilja u 2014. odražava učinak sustavne reforme mirovinskog sustava, a od 2015. postoji rizik od odstupanja od potrebnog kretanja prilagodbe. |
| --- | --- |

(9)

Proračunskim scenarijem u okviru programa stabilnosti predviđa se nagli pad udjela prihoda i rashoda države u BDP-u, što odražava određene mjere za smanjenje prihoda u odnosu na ciljano ograničenje rashoda. Povećani zahtjevi za sredstva u nekoliko područja politika predstavljaju rizik za predviđena smanjenja rashoda u okviru programa stabilnosti. U skladu s proljetnom prognozom službi Komisije iz 2014. fiskalna politika u 2014. u skladu je sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu, ali postoji rizik od odstupanja u 2015. Na temelju ocjene programa stabilnosti i prognoze Komisije te u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97 Vijeće smatra da odstupanje strukturnog deficita od srednjoročnog cilja u 2014. odražava učinak sustavne reforme mirovinskog sustava, a od 2015. postoji rizik od odstupanja od potrebnog kretanja prilagodbe.

| (10) | Latvija je poduzela korake za smanjenje poreznog opterećenja za osobe s niskim dohotkom i obitelji s uzdržavanim članovima te za jačanje oporezivanja povezanog s imovinom i okolišem, ali visina i priroda tih poreza ne utječu dovoljno na ponašanje gospodarskih subjekata pa i dalje postoje određene subvencije štetne za okoliš. Iako su nadležna tijela postigla određeni napredak u poboljšanju poštovanja poreznih obveza i smanjenju udjela neprijavljene gospodarske aktivnosti, osobito poboljšanjem ocjene rizika i strožim sankcijama za prijevare, i dalje su prisutni izazovi u području borbe protiv poreznih prijevara i utaje poreza. Iako čini znatan udio ukupnog oporezivanja, prihod od poreza na potrošnju ima osobito velik potencijal za daljnje povećanje uz uvjet da se poboljša poštovanje poreznih obveza. |
| --- | --- |

(10)

Latvija je poduzela korake za smanjenje poreznog opterećenja za osobe s niskim dohotkom i obitelji s uzdržavanim članovima te za jačanje oporezivanja povezanog s imovinom i okolišem, ali visina i priroda tih poreza ne utječu dovoljno na ponašanje gospodarskih subjekata pa i dalje postoje određene subvencije štetne za okoliš. Iako su nadležna tijela postigla određeni napredak u poboljšanju poštovanja poreznih obveza i smanjenju udjela neprijavljene gospodarske aktivnosti, osobito poboljšanjem ocjene rizika i strožim sankcijama za prijevare, i dalje su prisutni izazovi u području borbe protiv poreznih prijevara i utaje poreza. Iako čini znatan udio ukupnog oporezivanja, prihod od poreza na potrošnju ima osobito velik potencijal za daljnje povećanje uz uvjet da se poboljša poštovanje poreznih obveza.

| (11) | Usprkos prvobitnom ambicioznom planu reforme visokog obrazovanja, Latvija nije ostvarila napredak u osnivanju međunarodno priznatog sustava akreditacija, planovi za uvođenje novog financijskog modela okvirno su predviđeni za 2016., konsolidacija ustanova za visoko obrazovanje je oslabljena, a ograničenja upotrebe stranih jezika i dalje postoje. Stanje je takvo usprkos činjenici da postoji velik prostor za reformu sustava visokog obrazovanja, koji je prevelik za broj stanovnika koji se smanjuje, nudi previše različitih studijskih programa i nije pretjerano privlačan stranim studentima i nastavnom osoblju. Rezultati prve neovisne ocjene istraživačkih institucija upućuju na to da 21 % znanstvenika s ekvivalentom punog radnog vremena radi za onih 10 % istraživačkih institucija obuhvaćenih ocjenom koje se može smatrati međunarodnim istraživačkim centrima na visokoj razini. Intenzitet istraživanja i razvoja u Latviji u 2012. iznosio je samo 0,66 % BDP-a pa Latvija nije na dobrom putu da postigne svoj cilj u okviru strategije Europa 2020. u skladu s kojim bi 1,5 % BDP-a trebala namijeniti istraživanju i razvoju. |
| --- | --- |

(11)

Usprkos prvobitnom ambicioznom planu reforme visokog obrazovanja, Latvija nije ostvarila napredak u osnivanju međunarodno priznatog sustava akreditacija, planovi za uvođenje novog financijskog modela okvirno su predviđeni za 2016., konsolidacija ustanova za visoko obrazovanje je oslabljena, a ograničenja upotrebe stranih jezika i dalje postoje. Stanje je takvo usprkos činjenici da postoji velik prostor za reformu sustava visokog obrazovanja, koji je prevelik za broj stanovnika koji se smanjuje, nudi previše različitih studijskih programa i nije pretjerano privlačan stranim studentima i nastavnom osoblju. Rezultati prve neovisne ocjene istraživačkih institucija upućuju na to da 21 % znanstvenika s ekvivalentom punog radnog vremena radi za onih 10 % istraživačkih institucija obuhvaćenih ocjenom koje se može smatrati međunarodnim istraživačkim centrima na visokoj razini. Intenzitet istraživanja i razvoja u Latviji u 2012. iznosio je samo 0,66 % BDP-a pa Latvija nije na dobrom putu da postigne svoj cilj u okviru strategije Europa 2020. u skladu s kojim bi 1,5 % BDP-a trebala namijeniti istraživanju i razvoju.

| (12) | Latvija je ostvarila napredak u borbi s nezaposlenošću koja je znatno pala. Međutim, nezaposlenost mladih i dalje je relativno visoka i treba primijeniti mjere kojima će se obuhvatiti neregistrirani neaktivni mladi. Iako je Latvija poduzela mjere za rješavanje problema neusklađenosti vještina i potreba tržišta rada te kvalitete strukovnog obrazovanja, potrebni su daljnji napori u tom području, osobito u poboljšanju kvalitete naukovanja i razvoju sveobuhvatnog profesionalnog usmjeravanja. Područje primjene aktivnih politika tržišta rada i dalje ostaje ograničeno, a one se uglavnom temelje na javnim radovima. |
| --- | --- |

(12)

Latvija je ostvarila napredak u borbi s nezaposlenošću koja je znatno pala. Međutim, nezaposlenost mladih i dalje je relativno visoka i treba primijeniti mjere kojima će se obuhvatiti neregistrirani neaktivni mladi. Iako je Latvija poduzela mjere za rješavanje problema neusklađenosti vještina i potreba tržišta rada te kvalitete strukovnog obrazovanja, potrebni su daljnji napori u tom području, osobito u poboljšanju kvalitete naukovanja i razvoju sveobuhvatnog profesionalnog usmjeravanja. Područje primjene aktivnih politika tržišta rada i dalje ostaje ograničeno, a one se uglavnom temelje na javnim radovima.

| (13) | Siromaštvo radno sposobnih osoba u Latviji i dalje je vrlo veliko. Latvija je poduzela određene korake za reformu socijalne pomoći i provela opsežnu ocjenu sustava socijalne sigurnosti koja čini dobru osnovu za reformu utemeljenu na dokazima. Znatno je povećala niz naknada za djecu i podigla neoporezivi prag za porez na osobni dohodak za uzdržavane osobe. Međutim učinkovitost socijalne zaštite u pogledu smanjenja siromaštva i dalje je niska, a razvoj učinkovite mreže socijalne sigurnosti ostaje izazov. Općenito gledajući, visok udio stanovništva izložen je riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti, a to je još izraženije kada su u pitanju djeca. Riziku od siromaštva i socijalne isključenosti osobito su izložene obitelji s djecom, nezaposleni, osobe s invaliditetom i ljudi koji žive u ruralnim područjima. Potrošnja Latvije za socijalnu zaštitu kao postotak BDP-a najniža je u Uniji. Pristup sustavu zdravstvene skrbi ometaju troškovi, uključujući visoka neposredna i uglavnom neformalna plaćanja, pa zdravstvene potrebe velikog udjela stanovništva nisu zadovoljene. Ima prostora za poboljšanja kako bi se povećala učinkovitost sustava, osiguralo ekonomično financiranje i promicale aktivnosti za sprječavanje bolesti. |
| --- | --- |

(13)

Siromaštvo radno sposobnih osoba u Latviji i dalje je vrlo veliko. Latvija je poduzela određene korake za reformu socijalne pomoći i provela opsežnu ocjenu sustava socijalne sigurnosti koja čini dobru osnovu za reformu utemeljenu na dokazima. Znatno je povećala niz naknada za djecu i podigla neoporezivi prag za porez na osobni dohodak za uzdržavane osobe. Međutim učinkovitost socijalne zaštite u pogledu smanjenja siromaštva i dalje je niska, a razvoj učinkovite mreže socijalne sigurnosti ostaje izazov. Općenito gledajući, visok udio stanovništva izložen je riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti, a to je još izraženije kada su u pitanju djeca. Riziku od siromaštva i socijalne isključenosti osobito su izložene obitelji s djecom, nezaposleni, osobe s invaliditetom i ljudi koji žive u ruralnim područjima. Potrošnja Latvije za socijalnu zaštitu kao postotak BDP-a najniža je u Uniji. Pristup sustavu zdravstvene skrbi ometaju troškovi, uključujući visoka neposredna i uglavnom neformalna plaćanja, pa zdravstvene potrebe velikog udjela stanovništva nisu zadovoljene. Ima prostora za poboljšanja kako bi se povećala učinkovitost sustava, osiguralo ekonomično financiranje i promicale aktivnosti za sprječavanje bolesti.

| (14) | Latvija je ostvarila određeni napredak u otvaranju tržišta električne energije tržišnom natjecanju, a to će se početkom 2015. proširiti i na sektor kućanstava. Latvija se u lipnju 2013. pridružila regionalnom skandinavsko-baltičkom tržištu Nord Pool Spot namijenjenom sklapanju ugovora o električnoj energiji. Potrebno je daljnje jačanje interkonekcija s energetskim tržištem EU-a jer Latvija trenutačno ovisi o uvozu, a prekogranična elektroenergetska veza s Estonijom uglavnom je preopterećena. Stoga je razvoj infrastrukture ključan, a Latvija je suočena s velikim izazovima u području rješavanja infrastrukturnih nedostataka. Određeni napredak postignut je i u sektoru prirodnog plina jer je parlament odobrio izmjene Zakona o energetici kojima se predviđa postupno otvaranje tržišta plina od travnja 2014., ali je njegovo potpuno otvaranje odgođeno do 2017. Latvija je predložila uravnoteženu kombinaciju mjera politike za uštedu energije u glavnim gospodarskim sektorima, a u sljedećim godinama više od 70 % uštede energije ostvarit će se u građevinskom sektoru. Međutim, potrebno je dodatno poboljšati učinkovitost u prometu, zgradama i sustavima grijanja. |
| --- | --- |

(14)

Latvija je ostvarila određeni napredak u otvaranju tržišta električne energije tržišnom natjecanju, a to će se početkom 2015. proširiti i na sektor kućanstava. Latvija se u lipnju 2013. pridružila regionalnom skandinavsko-baltičkom tržištu Nord Pool Spot namijenjenom sklapanju ugovora o električnoj energiji. Potrebno je daljnje jačanje interkonekcija s energetskim tržištem EU-a jer Latvija trenutačno ovisi o uvozu, a prekogranična elektroenergetska veza s Estonijom uglavnom je preopterećena. Stoga je razvoj infrastrukture ključan, a Latvija je suočena s velikim izazovima u području rješavanja infrastrukturnih nedostataka. Određeni napredak postignut je i u sektoru prirodnog plina jer je parlament odobrio izmjene Zakona o energetici kojima se predviđa postupno otvaranje tržišta plina od travnja 2014., ali je njegovo potpuno otvaranje odgođeno do 2017. Latvija je predložila uravnoteženu kombinaciju mjera politike za uštedu energije u glavnim gospodarskim sektorima, a u sljedećim godinama više od 70 % uštede energije ostvarit će se u građevinskom sektoru. Međutim, potrebno je dodatno poboljšati učinkovitost u prometu, zgradama i sustavima grijanja.

| (15) | Latvija je poduzela mnoge mjere za poboljšanje kapaciteta pravosuđa kako bi se smanjili zaostaci i trajanje postupaka. Međutim, veliki zaostaci u pravosuđu i dalje su prijetnja poslovanju, a potrebno je provesti i reforme za poboljšanje učinkovitosti i kvalitete pravosuđa, uključujući u području stečaja, posredovanja i arbitraže. Latvija je predstavila ambiciozne reforme javne uprave, ali njihova provedba je spora i ne obuhvaća lokalne vlasti, a reforma državnih poduzeća znatno kasni. Potrebne su izmjene Zakona o tržišnom natjecanju kako bi Vijeće za konkurentnost dobilo veću institucijsku i financijsku neovisnost za učinkovito djelovanje protiv postupaka javnih i privatnih tijela kojima se ograničava tržišno natjecanje. |
| --- | --- |

(15)

Latvija je poduzela mnoge mjere za poboljšanje kapaciteta pravosuđa kako bi se smanjili zaostaci i trajanje postupaka. Međutim, veliki zaostaci u pravosuđu i dalje su prijetnja poslovanju, a potrebno je provesti i reforme za poboljšanje učinkovitosti i kvalitete pravosuđa, uključujući u području stečaja, posredovanja i arbitraže. Latvija je predstavila ambiciozne reforme javne uprave, ali njihova provedba je spora i ne obuhvaća lokalne vlasti, a reforma državnih poduzeća znatno kasni. Potrebne su izmjene Zakona o tržišnom natjecanju kako bi Vijeće za konkurentnost dobilo veću institucijsku i financijsku neovisnost za učinkovito djelovanje protiv postupaka javnih i privatnih tijela kojima se ograničava tržišno natjecanje.

| (16) | Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu latvijske ekonomske politike. Ocijenila je nacionalni program reformi i program stabilnosti. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Latviji, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Preporuke Komisije iz europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 5. u nastavku. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu latvijske ekonomske politike. Ocijenila je nacionalni program reformi i program stabilnosti. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Latviji, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Preporuke Komisije iz europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 5. u nastavku.

| (17) | Vijeće je s obzirom na tu ocjenu preispitalo program stabilnosti, a njegovo je mišljenje (5) posebno se odražava u preporuci br. 1. u nastavku. |
| --- | --- |

(17)

Vijeće je s obzirom na tu ocjenu preispitalo program stabilnosti, a njegovo je mišljenje (5) posebno se odražava u preporuci br. 1. u nastavku.

| (18) | Komisija je u okviru europskog semestra provela i analizu ekonomske politike cijelog europodručja. Na temelju toga Vijeće je donijelo pojedine preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (6). Kao država čija je valuta euro, Latvija bi trebala osigurati potpunu i pravovremenu provedbu tih preporuka, |
| --- | --- |

(18)

Komisija je u okviru europskog semestra provela i analizu ekonomske politike cijelog europodručja. Na temelju toga Vijeće je donijelo pojedine preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (6). Kao država čija je valuta euro, Latvija bi trebala osigurati potpunu i pravovremenu provedbu tih preporuka,

PREPORUČUJE Latviji da u razdoblju 2014. – 2015. poduzme mjere kojima je cilj:

| 1. | Očuvati dobar fiskalni položaj u 2014. i ojačati proračunsku strategiju od 2015. te osigurati da odstupanje od srednjoročnog cilja ostane ograničeno na učinak sustavne reforme mirovinskog sustava. Nastaviti napore na daljnjem smanjenju poreznog opterećenja za osobe s niskim dohotkom u kontekstu pomicanja prema porezima na imovinu i poreza u vezi s okolišem koji više potiču rast te poboljšanjem poštovanja poreznih obveza i naplate poreza. |
| --- | --- |

1.

Očuvati dobar fiskalni položaj u 2014. i ojačati proračunsku strategiju od 2015. te osigurati da odstupanje od srednjoročnog cilja ostane ograničeno na učinak sustavne reforme mirovinskog sustava. Nastaviti napore na daljnjem smanjenju poreznog opterećenja za osobe s niskim dohotkom u kontekstu pomicanja prema porezima na imovinu i poreza u vezi s okolišem koji više potiču rast te poboljšanjem poštovanja poreznih obveza i naplate poreza.

| 2. | Osnažiti provedbu reforme sustava visokog obrazovanja, posebno osnivanjem neovisne akreditacijske agencije i uspostavom modela financiranja kojim se nagrađuje kvaliteta. Osigurati profesionalno usmjeravanje na svim razinama obrazovanja, poboljšati kvalitetu strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, uključujući jačanjem naukovanja, te postići napredak u području zapošljivosti mladih, uključujući uvođenjem mjera kojima će se obuhvatiti neregistrirani mladi koji su nezaposleni i nisu uključeni u programe obrazovanja ili osposobljavanja. Poduzeti korake za razvoj integriranijeg i sveobuhvatnijeg istraživačkog sustava, između ostalog i usmjeravanjem financiranja na istraživačke institucije konkurentne na međunarodnoj razini. |
| --- | --- |

2.

Osnažiti provedbu reforme sustava visokog obrazovanja, posebno osnivanjem neovisne akreditacijske agencije i uspostavom modela financiranja kojim se nagrađuje kvaliteta. Osigurati profesionalno usmjeravanje na svim razinama obrazovanja, poboljšati kvalitetu strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, uključujući jačanjem naukovanja, te postići napredak u području zapošljivosti mladih, uključujući uvođenjem mjera kojima će se obuhvatiti neregistrirani mladi koji su nezaposleni i nisu uključeni u programe obrazovanja ili osposobljavanja. Poduzeti korake za razvoj integriranijeg i sveobuhvatnijeg istraživačkog sustava, između ostalog i usmjeravanjem financiranja na istraživačke institucije konkurentne na međunarodnoj razini.

| 3. | Provesti daljnju reformu socijalne pomoći i njezina financiranja kako bi se osigurala bolja pokrivenost, prikladnost naknada, jačanje aktivacije i ciljane socijalne usluge. Povećati opseg aktivnih politika tržišta rada. Poboljšati troškovnu učinkovitost, kvalitetu i pristupačnost sustava zdravstvene skrbi. |
| --- | --- |

3.

Provesti daljnju reformu socijalne pomoći i njezina financiranja kako bi se osigurala bolja pokrivenost, prikladnost naknada, jačanje aktivacije i ciljane socijalne usluge. Povećati opseg aktivnih politika tržišta rada. Poboljšati troškovnu učinkovitost, kvalitetu i pristupačnost sustava zdravstvene skrbi.

| 4. | Ubrzati razvoj prekograničnih plinskih i elektroenergetskih interkonekcija sa susjednim državama članicama kako bi se diversificirali izvori energije i promicalo tržišno natjecanje boljom integracijom baltičkih energetskih tržišta. Uložiti napore kako bi se dodatno povećala energetska učinkovitost u prometu, zgradama i sustavima grijanja. |
| --- | --- |

4.

Ubrzati razvoj prekograničnih plinskih i elektroenergetskih interkonekcija sa susjednim državama članicama kako bi se diversificirali izvori energije i promicalo tržišno natjecanje boljom integracijom baltičkih energetskih tržišta. Uložiti napore kako bi se dodatno povećala energetska učinkovitost u prometu, zgradama i sustavima grijanja.

| 5. | Završiti reforme pravosudnog sustava, uključujući reforme okvira koji se odnose na insolventnost, arbitražu i posredovanje i koje su u tijeku, kako bi se osiguralo pravno okruženje koje više pogoduje poslovanju i potrošačima. Osnažiti reforme javne uprave, između ostalog provođenjem reforme upravljanja državnim poduzećima i povećanjem institucijske i financijske neovisnosti Vijeća za tržišno natjecanje. |
| --- | --- |

5.

Završiti reforme pravosudnog sustava, uključujući reforme okvira koji se odnose na insolventnost, arbitražu i posredovanje i koje su u tijeku, kako bi se osiguralo pravno okruženje koje više pogoduje poslovanju i potrošačima. Osnažiti reforme javne uprave, između ostalog provođenjem reforme upravljanja državnim poduzećima i povećanjem institucijske i financijske neovisnosti Vijeća za tržišno natjecanje.

Sastavljeno u Bruxellesu 8. srpnja 2014.

Za Vijeće

Predsjednik

P. C. PADOAN

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  Zadržana za 2014. Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

2

(3)  SL C 217, 30.7.2013., str. 47.

3

(4)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.)

4

(5)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

5

(6)  Vidjeti str. 141 ovog Službenog lista.

6

---

| 29.7.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 247/67 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 247/67

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 8. srpnja 2014.

o Nacionalnom programu reformi Litve za 2014. i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu konvergencije Litve za 2014.

2014/C 247/13

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Europsko vijeće složilo se 26. ožujka 2010. s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020. koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika te je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe u području održivog rasta i konkurentnosti. |
| --- | --- |

(1)

Europsko vijeće složilo se 26. ožujka 2010. s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020. koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika te je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe u području održivog rasta i konkurentnosti.

| (2) | Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (2), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (2), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

| (3) | Šefovi država ili vlada država članica donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Donijeli su odluku o poduzimanju mjera na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. te provedbi preporuka za pojedinu zemlju. |
| --- | --- |

(3)

Šefovi država ili vlada država članica donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Donijeli su odluku o poduzimanju mjera na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. te provedbi preporuka za pojedinu zemlju.

| (4) | Vijeće je 9. srpnja 2013. donijelo preporuku (3) o nacionalnom programu reformi Litve za 2013. i dostavilo mišljenje o litavskom ažuriranom programu konvergencije za razdoblje 2012. – 2016. |
| --- | --- |

(4)

Vijeće je 9. srpnja 2013. donijelo preporuku (3) o nacionalnom programu reformi Litve za 2013. i dostavilo mišljenje o litavskom ažuriranom programu konvergencije za razdoblje 2012. – 2016.

| (5) | Komisija je 13. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra za koordinaciju ekonomske politike za 2014. Također, 13. studenoga 2013. Komisija je na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (4), donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem Litvu ne smatra državom članicom za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 13. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra za koordinaciju ekonomske politike za 2014. Također, 13. studenoga 2013. Komisija je na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (4), donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem Litvu ne smatra državom članicom za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

| (6) | Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave. |
| --- | --- |

(6)

Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave.

| (7) | Litva je 1. travnja 2014. podnijela svoj nacionalni program reformi za 2014., a 22. travnja 2014. i program konvergencije za 2014. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena. |
| --- | --- |

(7)

Litva je 1. travnja 2014. podnijela svoj nacionalni program reformi za 2014., a 22. travnja 2014. i program konvergencije za 2014. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

| (8) | Cilj je proračunske strategije iz programa konvergencije za 2014. ostvariti srednjoročni cilj do 2015. i postići strukturni suficit od 0,9 % BDP-a na kraju programa konvergencije u 2017. U programu konvergencije potvrđuje se srednjoročni cilj od ‐ 1 % BDP-a, što odražava zahtjeve Pakta o stabilnosti i rastu. Na temelju (ponovno) izračunanog strukturnog salda godišnji napredak prema ostvarivanju srednjoročnog cilja iznosi barem 0,5 % BDP-a u 2014. i 2015. Istodobno postoji rizik od odstupanja od referentnog mjerila za rashode u 2015. Općenito gledajući, kretanja prilagodbe prema ostvarivanju srednjoročnog cilja uglavnom su u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. U okviru programa konvergencije pokazuje se znatno smanjenje duga tijekom programskog perioda (na približno 35 % do 2017.). Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunska predviđanja u okviru programa konvergencije uglavnom je uvjerljiv. Istodobno je još potrebno odrediti mjere konsolidacije za razdoblje 2015. – 2017. U skladu s proljetnom prognozom iz 2014. službi Komisije očekuje se da će u 2014. strukturna prilagodba iznositi 0,2 %, a u 2015. 0,6 % BDP-a te će tako u 2014. biti 0,3 % BDP-a ispod traženog smanjenja od 0,5 % BDP-a. Osim toga u 2014. postoji rizik od znatnog odstupanja od referentnog mjerila za rashode i dodatnog iako ograničenog odstupanja u 2015. Na temelju ocjene programa konvergencije i prognoze Komisije te u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97 Vijeće smatra da počevši od 2014. postoji rizik od znatnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarivanju srednjoročnog cilja. |
| --- | --- |

(8)

Cilj je proračunske strategije iz programa konvergencije za 2014. ostvariti srednjoročni cilj do 2015. i postići strukturni suficit od 0,9 % BDP-a na kraju programa konvergencije u 2017. U programu konvergencije potvrđuje se srednjoročni cilj od ‐ 1 % BDP-a, što odražava zahtjeve Pakta o stabilnosti i rastu. Na temelju (ponovno) izračunanog strukturnog salda godišnji napredak prema ostvarivanju srednjoročnog cilja iznosi barem 0,5 % BDP-a u 2014. i 2015. Istodobno postoji rizik od odstupanja od referentnog mjerila za rashode u 2015. Općenito gledajući, kretanja prilagodbe prema ostvarivanju srednjoročnog cilja uglavnom su u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. U okviru programa konvergencije pokazuje se znatno smanjenje duga tijekom programskog perioda (na približno 35 % do 2017.). Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunska predviđanja u okviru programa konvergencije uglavnom je uvjerljiv. Istodobno je još potrebno odrediti mjere konsolidacije za razdoblje 2015. – 2017. U skladu s proljetnom prognozom iz 2014. službi Komisije očekuje se da će u 2014. strukturna prilagodba iznositi 0,2 %, a u 2015. 0,6 % BDP-a te će tako u 2014. biti 0,3 % BDP-a ispod traženog smanjenja od 0,5 % BDP-a. Osim toga u 2014. postoji rizik od znatnog odstupanja od referentnog mjerila za rashode i dodatnog iako ograničenog odstupanja u 2015. Na temelju ocjene programa konvergencije i prognoze Komisije te u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97 Vijeće smatra da počevši od 2014. postoji rizik od znatnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarivanju srednjoročnog cilja.

| (9) | Relativna važnost poreza za koje se smatra da manje škode rastu, primjerice porezi povezani s imovinom i okolišem, ostaje niska. Prihodi od poreza u velikoj se mjeri temelje na neizravnom oporezivanju i oporezivanju rada dok je udio koji se temelji na porezima povezanima s okolišem i dalje nizak. Veći prihodi od poreza koji potiču rast mogli bi se iskoristiti za olakšanje poreznog opterećenja osoba s niskim dohotkom, a posebno osoba s niskim kvalifikacijama. Početkom 2013. provedeno je djelomično preispitivanje poreznog sustava i vlada je odlučila prilagoditi oporezivanje kapitala, povisiti prag oporezivog dohotka, što obuhvaća povećanu progresivnost oporezivanja osobnog dohotka u korist osoba s niskim dohotkom, i povećati trošarine na duhan i alkohol. Međutim te će mjere općenito imati prilično negativan učinak na prihode. Stoga su izuzetno važni daljnji koraci za poboljšanje održivosti javnih financija i jačanje prihoda. U području oporezivanja povezanog s okolišem nisu poduzete važnije mjere u skladu s preporukom za pojedinu zemlju za 2013. Ostvaren je ograničen napredak u jačanju financijskog okvira jer su gornje granice rashoda i dalje nedovoljno obvezujuće, a zakonodavne promjene još nisu odobrene. Litva se nastavlja suočavati s izazovima u pogledu poštovanja poreznih obveza, a osobito u području borbe protiv prijevara povezanih s PDV-om, a koja se provodi među ostalim i jačanjem mjera za upravljanje rizikom. Provedba akcijskog plana za poštovanje poreznih obveza za razdoblje 2013. – 2014. je u tijeku i prema prvim procjenama plan je polučio određene pozitivne učinke. U 2013. proveden je skup mjera za jačanje poštovanja poreznih obveza u području PDV-a i trošarina. Za razdoblje 2014. – 2015. predstavljena je nova ciljana strategija. |
| --- | --- |

(9)

Relativna važnost poreza za koje se smatra da manje škode rastu, primjerice porezi povezani s imovinom i okolišem, ostaje niska. Prihodi od poreza u velikoj se mjeri temelje na neizravnom oporezivanju i oporezivanju rada dok je udio koji se temelji na porezima povezanima s okolišem i dalje nizak. Veći prihodi od poreza koji potiču rast mogli bi se iskoristiti za olakšanje poreznog opterećenja osoba s niskim dohotkom, a posebno osoba s niskim kvalifikacijama. Početkom 2013. provedeno je djelomično preispitivanje poreznog sustava i vlada je odlučila prilagoditi oporezivanje kapitala, povisiti prag oporezivog dohotka, što obuhvaća povećanu progresivnost oporezivanja osobnog dohotka u korist osoba s niskim dohotkom, i povećati trošarine na duhan i alkohol. Međutim te će mjere općenito imati prilično negativan učinak na prihode. Stoga su izuzetno važni daljnji koraci za poboljšanje održivosti javnih financija i jačanje prihoda. U području oporezivanja povezanog s okolišem nisu poduzete važnije mjere u skladu s preporukom za pojedinu zemlju za 2013. Ostvaren je ograničen napredak u jačanju financijskog okvira jer su gornje granice rashoda i dalje nedovoljno obvezujuće, a zakonodavne promjene još nisu odobrene. Litva se nastavlja suočavati s izazovima u pogledu poštovanja poreznih obveza, a osobito u području borbe protiv prijevara povezanih s PDV-om, a koja se provodi među ostalim i jačanjem mjera za upravljanje rizikom. Provedba akcijskog plana za poštovanje poreznih obveza za razdoblje 2013. – 2014. je u tijeku i prema prvim procjenama plan je polučio određene pozitivne učinke. U 2013. proveden je skup mjera za jačanje poštovanja poreznih obveza u području PDV-a i trošarina. Za razdoblje 2014. – 2015. predstavljena je nova ciljana strategija.

| (10) | Nepovoljne demografske promjene bacaju sumnju na dugoročnu fiskalnu održivost Litve. Predviđa se znatan porast rashoda za mirovine koji će za 50 godina biti gotovo dvostruko veći od prosjeka EU-a. Postupno povećanje zakonske dobi umirovljenja započeto u 2012. nije dovoljno kako bi se održao korak sa smanjenjem radne snage i povećanjem životnog vijeka. Uz to nagli porast siromaštva i ozbiljne materijalne oskudice među starijim osobama upućuje na probleme povezane s primjerenošću mirovina. Litva je poduzela važne, ali izdvojene korake u pravom smjeru, a za provedbu sveobuhvatne reforme potrebne su veće promjene. Reforma drugog stupa mirovinskog osiguranja dovršena je, ali strukovni sustavi i dobrovoljni mirovinski sustavi nisu u širokoj uporabi. Osim povećanja zakonske dobi umirovljenja potrebne su mjere kojima se jamči zapošljivost starijih radnika i radna okruženja pogodna za stariju dob. |
| --- | --- |

(10)

Nepovoljne demografske promjene bacaju sumnju na dugoročnu fiskalnu održivost Litve. Predviđa se znatan porast rashoda za mirovine koji će za 50 godina biti gotovo dvostruko veći od prosjeka EU-a. Postupno povećanje zakonske dobi umirovljenja započeto u 2012. nije dovoljno kako bi se održao korak sa smanjenjem radne snage i povećanjem životnog vijeka. Uz to nagli porast siromaštva i ozbiljne materijalne oskudice među starijim osobama upućuje na probleme povezane s primjerenošću mirovina. Litva je poduzela važne, ali izdvojene korake u pravom smjeru, a za provedbu sveobuhvatne reforme potrebne su veće promjene. Reforma drugog stupa mirovinskog osiguranja dovršena je, ali strukovni sustavi i dobrovoljni mirovinski sustavi nisu u širokoj uporabi. Osim povećanja zakonske dobi umirovljenja potrebne su mjere kojima se jamči zapošljivost starijih radnika i radna okruženja pogodna za stariju dob.

| (11) | Opća se nezaposlenost smanjila, ali je strukturna nezaposlenost i dalje visoka, što upućuje na neusklađenost vještina i potreba tržišta rada, osobito za osobe s niskim kvalifikacijama. Nezaposlenost mladih i udio mladih koji nisu zaposleni, ne obrazuju se ili se dalje ne osposobljavaju smanjuju se, ali i dalje su visoki. Ograničeni opseg aktivnih politika tržišta rada i dalje predstavlja izazov, a potrebno je poboljšati i njihovu učinkovitost i pravodobnost. Predviđa se da će manjak stručne radne snage u budućnosti postati još izraženiji. Kako bi se povećala zapošljivost mladih, potrebno je u suradnji s privatnim sektorom (uključujući i MSP-ove) poboljšati usklađenost strukovnog i višeg obrazovanja s potrebama tržišta rada te poboljšati kvalitetu programa naukovanja i učenja utemeljenog na radu. Povećano sudjelovanje u cjeloživotnom učenju i dalje je nedostatno. Uz suradnju socijalnih partnera potrebno je provesti sveobuhvatno preispitivanje Zakona o radu kako bi se pronašao način za smanjenje administrativnog opterećenja poslodavaca. Prvenstveno će biti potrebno prepoznati i ukloniti nepotrebna ograničenja koja se odnose na fleksibilne ugovorne sporazume, odredbe o otpuštanju i mehanizme fleksibilnog radnog vremena. |
| --- | --- |

(11)

Opća se nezaposlenost smanjila, ali je strukturna nezaposlenost i dalje visoka, što upućuje na neusklađenost vještina i potreba tržišta rada, osobito za osobe s niskim kvalifikacijama. Nezaposlenost mladih i udio mladih koji nisu zaposleni, ne obrazuju se ili se dalje ne osposobljavaju smanjuju se, ali i dalje su visoki. Ograničeni opseg aktivnih politika tržišta rada i dalje predstavlja izazov, a potrebno je poboljšati i njihovu učinkovitost i pravodobnost. Predviđa se da će manjak stručne radne snage u budućnosti postati još izraženiji. Kako bi se povećala zapošljivost mladih, potrebno je u suradnji s privatnim sektorom (uključujući i MSP-ove) poboljšati usklađenost strukovnog i višeg obrazovanja s potrebama tržišta rada te poboljšati kvalitetu programa naukovanja i učenja utemeljenog na radu. Povećano sudjelovanje u cjeloživotnom učenju i dalje je nedostatno. Uz suradnju socijalnih partnera potrebno je provesti sveobuhvatno preispitivanje Zakona o radu kako bi se pronašao način za smanjenje administrativnog opterećenja poslodavaca. Prvenstveno će biti potrebno prepoznati i ukloniti nepotrebna ograničenja koja se odnose na fleksibilne ugovorne sporazume, odredbe o otpuštanju i mehanizme fleksibilnog radnog vremena.

| (12) | Usprkos nedavnom poboljšanju siromaštvo radno sposobnih osoba i dalje je iznad prosjeka EU-a. Povećanja najmanje mjesečne plaće i neoporezivog praga za porez pridonijela su rješavanju problema siromaštva, ali je posljednjih godina došlo do naglog porasta siromaštva i ozbiljne materijalne oskudice među starijim osobama. U 2012. i 2013. pokusna reforma novčane socijalne pomoći uzrokovala je smanjenje broja korisnika socijalne pomoći i rashoda za novčane socijalne naknade, a u 2014. je ona proširena na sve općine. Potrebno je osigurati praćenje i ocjenu učinaka reforme na najsiromašnije. Opseg poticajnih mjera za dugotrajno nezaposlene korisnike socijalne pomoći nedostatan je. Štoviše te su mjere i dalje usmjerene na programe javnih radova, čime se osigurava potpora dohotku, ali ne povećava zapošljivost korisnika. Potrebno je ocijeniti učinak reforme na osobe s niskim dohotkom. Litva je donijela akcijski plan za jačanje socijalne uključenosti za razdoblje 2014. – 2020., ali je potrebno utvrditi glavne ciljne skupine, proračun i konkretne mjere te odrediti kako će se ciljevi postići i kako će surađivati različita ministarstva, lokalne vlasti i sudionici civilnog društva koji provode akcijski plan. |
| --- | --- |

(12)

Usprkos nedavnom poboljšanju siromaštvo radno sposobnih osoba i dalje je iznad prosjeka EU-a. Povećanja najmanje mjesečne plaće i neoporezivog praga za porez pridonijela su rješavanju problema siromaštva, ali je posljednjih godina došlo do naglog porasta siromaštva i ozbiljne materijalne oskudice među starijim osobama. U 2012. i 2013. pokusna reforma novčane socijalne pomoći uzrokovala je smanjenje broja korisnika socijalne pomoći i rashoda za novčane socijalne naknade, a u 2014. je ona proširena na sve općine. Potrebno je osigurati praćenje i ocjenu učinaka reforme na najsiromašnije. Opseg poticajnih mjera za dugotrajno nezaposlene korisnike socijalne pomoći nedostatan je. Štoviše te su mjere i dalje usmjerene na programe javnih radova, čime se osigurava potpora dohotku, ali ne povećava zapošljivost korisnika. Potrebno je ocijeniti učinak reforme na osobe s niskim dohotkom. Litva je donijela akcijski plan za jačanje socijalne uključenosti za razdoblje 2014. – 2020., ali je potrebno utvrditi glavne ciljne skupine, proračun i konkretne mjere te odrediti kako će se ciljevi postići i kako će surađivati različita ministarstva, lokalne vlasti i sudionici civilnog društva koji provode akcijski plan.

| (13) | Vlada od 2010. provodi ambicioznu reformu državnih poduzeća. U prosincu 2013. odobreni su konačni pravni akti za izmjenu smjernica za transparentnost kojima se od svih državnih poduzeća od 2014. zahtijeva da u svojim godišnjim izvješćima dostave odvojene podatke za komercijalne i nekomercijalne funkcije. Prvo izvješće s tom podjelom predviđeno je za kolovoz 2014. i zahvaljujući njemu bit će moguća detaljnija ocjena uspjeha ove promjene. Međutim broj neovisnih članova odbora u državnim poduzećima ostaje malen, djelomično i zbog pravnih ograničenja za državna i općinska poduzeća. Predlažu se pravne promjene kojima bi se omogućilo imenovanje neovisnih članova u odbore svih državnih poduzeća. Nakon potpune provedbe odvajanja komercijalnih i nekomercijalnih funkcija i profesionalizacije odbora, bit će potrebno ocijeniti njihovu učinkovitost. |
| --- | --- |

(13)

Vlada od 2010. provodi ambicioznu reformu državnih poduzeća. U prosincu 2013. odobreni su konačni pravni akti za izmjenu smjernica za transparentnost kojima se od svih državnih poduzeća od 2014. zahtijeva da u svojim godišnjim izvješćima dostave odvojene podatke za komercijalne i nekomercijalne funkcije. Prvo izvješće s tom podjelom predviđeno je za kolovoz 2014. i zahvaljujući njemu bit će moguća detaljnija ocjena uspjeha ove promjene. Međutim broj neovisnih članova odbora u državnim poduzećima ostaje malen, djelomično i zbog pravnih ograničenja za državna i općinska poduzeća. Predlažu se pravne promjene kojima bi se omogućilo imenovanje neovisnih članova u odbore svih državnih poduzeća. Nakon potpune provedbe odvajanja komercijalnih i nekomercijalnih funkcija i profesionalizacije odbora, bit će potrebno ocijeniti njihovu učinkovitost.

| (14) | Povezanost električne i plinske mreže sa susjednim državama članicama i dalje je nedovoljno razvijena, što dovodi do ograničenja tržišnog natjecanja i visokih cijena. Tržišno natjecanje na domaćim tržištima ojačano je liberalizacijom tržišta plina i električne energije, ali kupci još ne ostvaruju svoje pravo na promjenu opskrbljivača. Iako ih je vlada proglasila prioritetom, elektroenergetske veze još nisu dovršene. Dogovorena je gradnja važnog plinovoda, a početak rada terminala za ukapljeni prirodni plin u Klaipedi očekuje se u prosincu 2014. Postignut je određeni napredak u pogledu veza litavske energetske mreže s energetskim tržištem EU-a. Potrebno je poboljšati i energetsku učinkovitost. Litva je ostvarila određeni napredak u području energetske učinkovitosti zgrada, uključujući ulaganjima u okviru holdinškog fonda JESSICA. U 2013. donesene su zakonodavne mjere kako bi se ubrzala apsorpcija sredstava iz holdinškog fonda. Početkom 2014. projekti su dovršeni i broj početnih prijava znatno se povećao. Promjene zakonodavstva obuhvaćaju smanjenje subvencija za grijanje ako stanari odbijaju obnovu zgrade, čime se uklanjaju mjere koje odvraćaju od obnove. |
| --- | --- |

(14)

Povezanost električne i plinske mreže sa susjednim državama članicama i dalje je nedovoljno razvijena, što dovodi do ograničenja tržišnog natjecanja i visokih cijena. Tržišno natjecanje na domaćim tržištima ojačano je liberalizacijom tržišta plina i električne energije, ali kupci još ne ostvaruju svoje pravo na promjenu opskrbljivača. Iako ih je vlada proglasila prioritetom, elektroenergetske veze još nisu dovršene. Dogovorena je gradnja važnog plinovoda, a početak rada terminala za ukapljeni prirodni plin u Klaipedi očekuje se u prosincu 2014. Postignut je određeni napredak u pogledu veza litavske energetske mreže s energetskim tržištem EU-a. Potrebno je poboljšati i energetsku učinkovitost. Litva je ostvarila određeni napredak u području energetske učinkovitosti zgrada, uključujući ulaganjima u okviru holdinškog fonda JESSICA. U 2013. donesene su zakonodavne mjere kako bi se ubrzala apsorpcija sredstava iz holdinškog fonda. Početkom 2014. projekti su dovršeni i broj početnih prijava znatno se povećao. Promjene zakonodavstva obuhvaćaju smanjenje subvencija za grijanje ako stanari odbijaju obnovu zgrade, čime se uklanjaju mjere koje odvraćaju od obnove.

| (15) | Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu litavske ekonomske politike. Donijela je procjenu nacionalnog programa reformi i programa konvergencije. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Litvi, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 6. u nastavku. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu litavske ekonomske politike. Donijela je procjenu nacionalnog programa reformi i programa konvergencije. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Litvi, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 6. u nastavku.

| (16) | S obzirom na ovu procjenu, Vijeće je preispitalo program konvergencije, a njegovo je mišljenje (5) navedeno osobito u preporuci 1. u nastavku. |
| --- | --- |

(16)

S obzirom na ovu procjenu, Vijeće je preispitalo program konvergencije, a njegovo je mišljenje (5) navedeno osobito u preporuci 1. u nastavku.

OVIME PREPORUČUJE Litvi da u razdoblju 2014. – 2015. poduzme mjere kojima je cilj:

| 1. | Osnažiti proračunske mjere za 2014. s obzirom na rast rashoda koji premašuje referentno mjerilo i rastuću razliku od 0,3 % BDP-a u pogledu strukturnog napora na temelju proljetne prognoze iz 2014. službi Komisije, što upućuje na rizik od znatnog odstupanja od zahtjeva preventivnog ogranka Pakta o stabilnosti i rastu. Ojačati proračunsku strategiju u 2015. kako bi se osigurala potrebna prilagodba od 0,5 % BDP-a prema ostvarivanju srednjoročnog cilja, a zatim zajamčiti poštovanje tog cilja. Dopuniti proračunsku strategiju dodatno ojačanim fiskalnim okvirom, osobito tako što će se osigurati obvezujuće gornje granice rashoda prilikom određivanja srednjoročnog proračunskog okvira. Dodatno preispitati porezni sustav i razmotriti povećanje poreza koji najmanje škode rastu, kao što su povremeni porezi na imovinu i oporezivanje povezano s okolišem, te istodobno dalje poboljšavati poštovanje poreznih obveza. |
| --- | --- |

1.

Osnažiti proračunske mjere za 2014. s obzirom na rast rashoda koji premašuje referentno mjerilo i rastuću razliku od 0,3 % BDP-a u pogledu strukturnog napora na temelju proljetne prognoze iz 2014. službi Komisije, što upućuje na rizik od znatnog odstupanja od zahtjeva preventivnog ogranka Pakta o stabilnosti i rastu. Ojačati proračunsku strategiju u 2015. kako bi se osigurala potrebna prilagodba od 0,5 % BDP-a prema ostvarivanju srednjoročnog cilja, a zatim zajamčiti poštovanje tog cilja. Dopuniti proračunsku strategiju dodatno ojačanim fiskalnim okvirom, osobito tako što će se osigurati obvezujuće gornje granice rashoda prilikom određivanja srednjoročnog proračunskog okvira. Dodatno preispitati porezni sustav i razmotriti povećanje poreza koji najmanje škode rastu, kao što su povremeni porezi na imovinu i oporezivanje povezano s okolišem, te istodobno dalje poboljšavati poštovanje poreznih obveza.

| 2. | Donijeti i provesti zakon o sveobuhvatnoj reformi mirovinskog sustava. Uskladiti zakonsku dob umirovljenja sa životnim vijekom, ograničiti pristup ranom umirovljenju, utvrditi jasna pravila za indeksaciju mirovina te promicati upotrebu dodatnih programa štednje. Poduprijeti reformu mirovinskog sustava mjerama koje promiču zapošljivost starijih radnika. |
| --- | --- |

2.

Donijeti i provesti zakon o sveobuhvatnoj reformi mirovinskog sustava. Uskladiti zakonsku dob umirovljenja sa životnim vijekom, ograničiti pristup ranom umirovljenju, utvrditi jasna pravila za indeksaciju mirovina te promicati upotrebu dodatnih programa štednje. Poduprijeti reformu mirovinskog sustava mjerama koje promiču zapošljivost starijih radnika.

| 3. | Bolje usmjeriti poticajne mjere kako bi se povećalo sudjelovanje osoba s niskim kvalifikacijama i dugotrajno nezaposlenih na tržištu rada. Poboljšati opseg i prikladnost naknada za nezaposlenost i povezati ih s aktivacijom. Riješiti trajnu neusklađenost vještina i potreba tržišta rada poboljšanjem usklađenosti obrazovanja s potrebama tržišta rada, između ostaloga na temelju sustavâ predviđanja budućih potreba za vještinama, i promicati cjeloživotno učenje. Odrediti kao prioritet ponudu kvalitetnog naukovanja i drugih oblika učenja utemeljenog na radu te jačanje partnerstva s privatnim sektorom kako bi se poboljšala zapošljivost mladih. Preispitati primjerenost radnoga zakonodavstva nakon savjetovanja sa socijalnim partnerima, osobito u pogledu okvira za ugovore o radu i uvjete povezane s radnim vremenom. |
| --- | --- |

3.

Bolje usmjeriti poticajne mjere kako bi se povećalo sudjelovanje osoba s niskim kvalifikacijama i dugotrajno nezaposlenih na tržištu rada. Poboljšati opseg i prikladnost naknada za nezaposlenost i povezati ih s aktivacijom. Riješiti trajnu neusklađenost vještina i potreba tržišta rada poboljšanjem usklađenosti obrazovanja s potrebama tržišta rada, između ostaloga na temelju sustavâ predviđanja budućih potreba za vještinama, i promicati cjeloživotno učenje. Odrediti kao prioritet ponudu kvalitetnog naukovanja i drugih oblika učenja utemeljenog na radu te jačanje partnerstva s privatnim sektorom kako bi se poboljšala zapošljivost mladih. Preispitati primjerenost radnoga zakonodavstva nakon savjetovanja sa socijalnim partnerima, osobito u pogledu okvira za ugovore o radu i uvjete povezane s radnim vremenom.

| 4. | Osigurati prikladnu pokrivenost najsiromašnijih i nastaviti jačati povezanost novčane socijalne pomoći i mjera za poticanje aktivacije. |
| --- | --- |

4.

Osigurati prikladnu pokrivenost najsiromašnijih i nastaviti jačati povezanost novčane socijalne pomoći i mjera za poticanje aktivacije.

| 5. | Dovršiti provedbu reforme državnih poduzeća kako je planirano, a posebice privođenjem kraju odvajanja komercijalnih i nekomercijalnih aktivnosti, daljnjom profesionalizacijom izvršnih odbora i pažljivim praćenjem usklađenosti sa zahtjevima reforme. |
| --- | --- |

5.

Dovršiti provedbu reforme državnih poduzeća kako je planirano, a posebice privođenjem kraju odvajanja komercijalnih i nekomercijalnih aktivnosti, daljnjom profesionalizacijom izvršnih odbora i pažljivim praćenjem usklađenosti sa zahtjevima reforme.

| 6. | Osnažiti mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti zgrada brzom provedbom holdinškog fonda. Nastaviti razvijati prekograničnu povezanost sa susjednim državama članicama u području električne energije i plina kako bi se diverzificirali izvori energije i promicalo tržišno natjecanje boljom integracijom baltičkih energetskih tržišta. |
| --- | --- |

6.

Osnažiti mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti zgrada brzom provedbom holdinškog fonda. Nastaviti razvijati prekograničnu povezanost sa susjednim državama članicama u području električne energije i plina kako bi se diverzificirali izvori energije i promicalo tržišno natjecanje boljom integracijom baltičkih energetskih tržišta.

Sastavljeno u Bruxellesu 8. srpnja 2014.

Za Vijeće

Predsjednik

P. C. PADOAN

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  Zadržana za 2014. Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

2

(3)  SL C 217, 30.7.2013., str. 51.

3

(4)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.)

4

(5)  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

5

---

| 29.7.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 247/72 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 247/72

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 8. srpnja 2014.

o Nacionalnom programu reformi Luksemburga za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Luksemburga za 2014.

2014/C 247/14

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika, kojom se usredotočuje na glavna područja u kojima je potrebno djelovanje kako bi se potaknuo europski potencijal za održivi rast i konkurentnost. |
| --- | --- |

(1)

Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika, kojom se usredotočuje na glavna područja u kojima je potrebno djelovanje kako bi se potaknuo europski potencijal za održivi rast i konkurentnost.

| (2) | Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedlogâ Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (od 2010. do 2014.) te je 21. listopada 2010. donijelo odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (2), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedlogâ Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (od 2010. do 2014.) te je 21. listopada 2010. donijelo odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (2), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

| (3) | Šefovi država ili vlada država članica donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Donijeli su odluku o poduzimanju mjera na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. te provedbi preporuka za pojedinu zemlju. |
| --- | --- |

(3)

Šefovi država ili vlada država članica donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Donijeli su odluku o poduzimanju mjera na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. te provedbi preporuka za pojedinu zemlju.

| (4) | Vijeće je 9. srpnja 2013. donijelo preporuku (3) o nacionalnom programu reformi Luksemburga za 2013. i dostavilo mišljenje o luksemburškom ažuriranom programu stabilnosti za razdoblje 2012. – 2016. Komisija je 15. studenoga 2013. u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4) iznijela mišljenje o nacrtu proračunskog plana Luksemburga za 2014. |
| --- | --- |

(4)

Vijeće je 9. srpnja 2013. donijelo preporuku (3) o nacionalnom programu reformi Luksemburga za 2013. i dostavilo mišljenje o luksemburškom ažuriranom programu stabilnosti za razdoblje 2012. – 2016. Komisija je 15. studenoga 2013. u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4) iznijela mišljenje o nacrtu proračunskog plana Luksemburga za 2014.

| (5) | Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra za koordinaciju ekonomske politike za 2014. Također, 13. studenoga 2013. Komisija je na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011, donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem Luksemburg smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra za koordinaciju ekonomske politike za 2014. Također, 13. studenoga 2013. Komisija je na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011, donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem Luksemburg smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

| (6) | Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave. |
| --- | --- |

(6)

Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave.

| (7) | Komisija je 5. ožujka 2014. objavila rezultate detaljnog preispitivanja za Luksemburg u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Na temelju svoje analize Komisija nije utvrdila makroekonomske neravnoteže u Luksemburgu u smislu postupka u slučaju makroekonomske neravnoteže. Posebice analizom suficita na tekućem računu dokazano je da suficit ne proizlazi iz slabe domaće potražnje, već je rezultat posebnog luksemburškog modela rasta, koji se uvelike temelji na financijskim uslugama. Rizici za domaću financijsku stabilnost zbog prisutnosti velikog financijskog sektora postoje, no oni su relativno ograničeni jer je taj sektor istodobno raznovrstan i specijaliziran. Velika razina zaduženosti u privatnom sektoru, posebice u nefinancijskom korporativnom sektoru, ponajviše odražava prisutnost velikog broja višenacionalnih poduzeća koja se koriste svojim podružnicama ili društvima kćerima u Luksemburgu za unutargrupne operacije financiranja. Naposljetku, trenutačno povoljan položaj javnih financija uvelike ovisi o održivosti modela rasta temeljenog na rastućem financijskom sektoru i dugoročno predstavlja visok rizik za održivost. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 5. ožujka 2014. objavila rezultate detaljnog preispitivanja za Luksemburg u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Na temelju svoje analize Komisija nije utvrdila makroekonomske neravnoteže u Luksemburgu u smislu postupka u slučaju makroekonomske neravnoteže. Posebice analizom suficita na tekućem računu dokazano je da suficit ne proizlazi iz slabe domaće potražnje, već je rezultat posebnog luksemburškog modela rasta, koji se uvelike temelji na financijskim uslugama. Rizici za domaću financijsku stabilnost zbog prisutnosti velikog financijskog sektora postoje, no oni su relativno ograničeni jer je taj sektor istodobno raznovrstan i specijaliziran. Velika razina zaduženosti u privatnom sektoru, posebice u nefinancijskom korporativnom sektoru, ponajviše odražava prisutnost velikog broja višenacionalnih poduzeća koja se koriste svojim podružnicama ili društvima kćerima u Luksemburgu za unutargrupne operacije financiranja. Naposljetku, trenutačno povoljan položaj javnih financija uvelike ovisi o održivosti modela rasta temeljenog na rastućem financijskom sektoru i dugoročno predstavlja visok rizik za održivost.

| (8) | Luksemburg je 28. travnja 2014. podnio svoj nacionalni program reformi za 2014., a 25. travnja 2014. i program stabilnosti za 2014. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena. |
| --- | --- |

(8)

Luksemburg je 28. travnja 2014. podnio svoj nacionalni program reformi za 2014., a 25. travnja 2014. i program stabilnosti za 2014. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

| (9) | Cilj je srednjoročne proračunske strategije navedene u programu stabilnosti za 2014. vratiti se na srednjoročni cilj u 2016. nakon znatnog odstupanja u 2015. U programu stabilnosti potvrđuje se prijašnji srednjoročni cilj da suficit dosegne 0,5 % BDP-a, što odražava zahtjeve Pakta o stabilnosti i rastu. Predviđa se da će (ponovno izračunani) strukturni suficit opće države pasti s 1,4 % BDP-a u 2013. na 1,1 % u 2014. prije nego što postane deficit od 0,1 % BDP-a u 2015. Nakon toga se planira ostvarenje postupnog povećanja strukturnog suficita. Stoga se očekuje da će Luksemburg u 2014. ostati pri svojem srednjoročnom cilju, ali da će od njega znatno odstupiti u 2015. Prema programu stabilnosti stopa rasta državnih rashoda, bez diskrecijskih mjera na strani prihoda, bila bi iznad referentne srednjoročne stope potencijalnog rasta BDP-a u 2015. Općenito, programski su ciljevi djelomično u skladu sa zahtjevima preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu, pri čemu će doći do odstupanja posebice u 2015. Predviđa se da će udio duga, koji je u 2013. iznosio 23,1 % BDP-a, znatno ispod referentne vrijednosti od 60 % BDP-a, i dalje padati tijekom programskog razdoblja. Makroekonomski scenarij na kojemu se temelje projekcije proračuna u programu stabilnosti i koji je pripremilo neovisno tijelo (STATEC) ponešto je optimističan za 2014. i 2015. Vlada predviđa stopu rasta BDP-a od 3,2 % u 2014. i u 2015., no na temelju proljetne prognoze službi Komisije 2014. rast će iznositi 2,6 % u 2014. i 2,7 % u 2015. Nadalje, mjere na kojima se temelji fiskalna putanja za razdoblje 2015. – 2018. vlasti još nisu odredile. Na temelju Komisijine prognoze, kojom se ne uzimaju u obzir netom najavljene mjere, predviđa se da će strukturni suficit pasti na 0,6 % BDP-a u 2014. i prerasti u deficit od 1,3 % BDP-a u 2015. Procjenjuje se da će stopa rasta državnih rashoda, bez diskrecijskih mjera na strani prihoda, biti iznad referentne srednjoročne stope potencijalnog BDP-a u 2015., kada se očekuje znatno odstupanje. Na temelju ocjene programa stabilnosti i Komisijine prognoze te u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97 mišljenje je Vijeća da postoje rizici za ostvarenje ciljeva programa stabilnosti, koji su samo djelomično u skladu sa zahtjevima preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu, posebice počevši od 2015. |
| --- | --- |

(9)

Cilj je srednjoročne proračunske strategije navedene u programu stabilnosti za 2014. vratiti se na srednjoročni cilj u 2016. nakon znatnog odstupanja u 2015. U programu stabilnosti potvrđuje se prijašnji srednjoročni cilj da suficit dosegne 0,5 % BDP-a, što odražava zahtjeve Pakta o stabilnosti i rastu. Predviđa se da će (ponovno izračunani) strukturni suficit opće države pasti s 1,4 % BDP-a u 2013. na 1,1 % u 2014. prije nego što postane deficit od 0,1 % BDP-a u 2015. Nakon toga se planira ostvarenje postupnog povećanja strukturnog suficita. Stoga se očekuje da će Luksemburg u 2014. ostati pri svojem srednjoročnom cilju, ali da će od njega znatno odstupiti u 2015. Prema programu stabilnosti stopa rasta državnih rashoda, bez diskrecijskih mjera na strani prihoda, bila bi iznad referentne srednjoročne stope potencijalnog rasta BDP-a u 2015. Općenito, programski su ciljevi djelomično u skladu sa zahtjevima preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu, pri čemu će doći do odstupanja posebice u 2015. Predviđa se da će udio duga, koji je u 2013. iznosio 23,1 % BDP-a, znatno ispod referentne vrijednosti od 60 % BDP-a, i dalje padati tijekom programskog razdoblja. Makroekonomski scenarij na kojemu se temelje projekcije proračuna u programu stabilnosti i koji je pripremilo neovisno tijelo (STATEC) ponešto je optimističan za 2014. i 2015. Vlada predviđa stopu rasta BDP-a od 3,2 % u 2014. i u 2015., no na temelju proljetne prognoze službi Komisije 2014. rast će iznositi 2,6 % u 2014. i 2,7 % u 2015. Nadalje, mjere na kojima se temelji fiskalna putanja za razdoblje 2015. – 2018. vlasti još nisu odredile. Na temelju Komisijine prognoze, kojom se ne uzimaju u obzir netom najavljene mjere, predviđa se da će strukturni suficit pasti na 0,6 % BDP-a u 2014. i prerasti u deficit od 1,3 % BDP-a u 2015. Procjenjuje se da će stopa rasta državnih rashoda, bez diskrecijskih mjera na strani prihoda, biti iznad referentne srednjoročne stope potencijalnog BDP-a u 2015., kada se očekuje znatno odstupanje. Na temelju ocjene programa stabilnosti i Komisijine prognoze te u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97 mišljenje je Vijeća da postoje rizici za ostvarenje ciljeva programa stabilnosti, koji su samo djelomično u skladu sa zahtjevima preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu, posebice počevši od 2015.

| (10) | Vlada je u srpnju 2013. Parlamentu dostavila nacrt zakona o prenošenju odredaba iz Direktive Vijeća 2011/85/EU (5) i iz Ugovora o stabilnosti, koordinaciji i upravljanju. Očekivalo se da će nacrt zakona stupiti na snagu 1. siječnja 2014., no njegovo je donošenje odgođeno zbog ostavke Vlade u srpnju. Na temelju nacrta zakona uvodi se nov zakon o višegodišnjem financijskom programu kojim je obuhvaćeno isto razdoblje kao i nadolazeće ažuriranje programa stabilnosti. Zakon o višegodišnjem financijskom programu ažurirao bi se svake godine na pomičnoj osnovi, zajedno s godišnjim proračunom. Njime bi se podrobno odredili planovi ostvarenja srednjoročnog proračunskog cilja na razini opće države. Nacrtom zakona uvode se višegodišnje gornje granice u zakonu o višegodišnjem financijskom programu kojima bi bio obuhvaćen samo sektor opće države, no nije navedeno koje bi bile posljedice u slučaju prekoračenja gornjih granica. Nacrtom zakona ne predviđa se pravilo o nacionalnim rashodima kojim bi se odredili ciljevi u pogledu višegodišnjih rashoda. Međutim, u njemu su sadržane odredbe za prilagodbu srednjoročnom cilju kojih se treba pridržavati. Revidirani nacrt zakona podnesen je Parlamentu u ožujku 2014. i njime se među ostalim predviđa dodjela zadatka neovisnog praćenja fiskalnih pravila novoosnovanoj ustanovi „Conseil National des Finances Publiques”. |
| --- | --- |

(10)

Vlada je u srpnju 2013. Parlamentu dostavila nacrt zakona o prenošenju odredaba iz Direktive Vijeća 2011/85/EU (5) i iz Ugovora o stabilnosti, koordinaciji i upravljanju. Očekivalo se da će nacrt zakona stupiti na snagu 1. siječnja 2014., no njegovo je donošenje odgođeno zbog ostavke Vlade u srpnju. Na temelju nacrta zakona uvodi se nov zakon o višegodišnjem financijskom programu kojim je obuhvaćeno isto razdoblje kao i nadolazeće ažuriranje programa stabilnosti. Zakon o višegodišnjem financijskom programu ažurirao bi se svake godine na pomičnoj osnovi, zajedno s godišnjim proračunom. Njime bi se podrobno odredili planovi ostvarenja srednjoročnog proračunskog cilja na razini opće države. Nacrtom zakona uvode se višegodišnje gornje granice u zakonu o višegodišnjem financijskom programu kojima bi bio obuhvaćen samo sektor opće države, no nije navedeno koje bi bile posljedice u slučaju prekoračenja gornjih granica. Nacrtom zakona ne predviđa se pravilo o nacionalnim rashodima kojim bi se odredili ciljevi u pogledu višegodišnjih rashoda. Međutim, u njemu su sadržane odredbe za prilagodbu srednjoročnom cilju kojih se treba pridržavati. Revidirani nacrt zakona podnesen je Parlamentu u ožujku 2014. i njime se među ostalim predviđa dodjela zadatka neovisnog praćenja fiskalnih pravila novoosnovanoj ustanovi „Conseil National des Finances Publiques”.

| (11) | Isto tako, prihodi od PDV-a bit će obuhvaćeni novim pravilima o prihodima od PDV-a ostvarenima aktivnostima e-trgovine. Ti će se prihodi od 2015. prenijeti iz zemlje u kojoj je smješten opskrbljivač u zemlju boravka korisnika. Vlada je najavila da će povisiti stope PDV-a za 2 postotna boda, što bi dijelom trebalo nadoknaditi gubitak prihoda. Međutim, s obzirom na rasprostranjenu uporabu sniženih i vrlo sniženih stopa dodatni se prihodi mogu ostvariti širenjem primjene standardne stope i time bolje nadoknaditi navedene gubitke. |
| --- | --- |

(11)

Isto tako, prihodi od PDV-a bit će obuhvaćeni novim pravilima o prihodima od PDV-a ostvarenima aktivnostima e-trgovine. Ti će se prihodi od 2015. prenijeti iz zemlje u kojoj je smješten opskrbljivač u zemlju boravka korisnika. Vlada je najavila da će povisiti stope PDV-a za 2 postotna boda, što bi dijelom trebalo nadoknaditi gubitak prihoda. Međutim, s obzirom na rasprostranjenu uporabu sniženih i vrlo sniženih stopa dodatni se prihodi mogu ostvariti širenjem primjene standardne stope i time bolje nadoknaditi navedene gubitke.

| (12) | Udio bruto javnih izdataka za mirovine u BDP-u Luksemburga, prema podacima iz Komisijina izvješća o starenju stanovništva iz 2012., porast će s 9,2 % BDP-a na 18,6 % u 2060. Do toga će uglavnom doći zbog rashoda povezanih sa starenjem stanovništva, a posebice zbog mirovina. Opseg mirovinske reforme iz 2012. bio je ograničen i njome nije u potpunosti riješena prijetnja dugoročnoj održivosti javnih financija. Kratkoročno financiranje mirovinskog sustava trenutačno je zajamčeno niskom stopom starosne ovisnosti i oslanja se na doprinose koje uplaćuju relativno mladi prekogranični radnici. Očekuje se da će se u budućnosti taj trend okrenuti pa će rashodi za mirovine i dugotrajnu skrb vjerojatno znatno porasti. Kako bi se zajamčila održivost mirovinskog sustava, nakon 2020. bit će potrebno znatno povisiti stopu doprinosa, uz sustavom predviđeno ograničenje prilagodbe mirovina životnom standardu. To bi izazvalo znatno povećanje opterećenja na rad koje bi snosilo buduće aktivno stanovništvo te, posljedično, gubitak troškovne konkurentnosti. S obzirom na trenutačno visoku razinu stope zamjene mogle su se poduzeti drukčije mjere kako bi se osigurala poštenija raspodjela opterećenja po generacijama. Uvođenjem gornje granice na usklađivanje mirovina na temelju povećanja realnih plaća povećale bi se mirovinske pričuve. Isto tako, povišenjem stvarne dobi za umirovljenje, koja trenutačno iznosi 59 godina, povezujući je s promjenama očekivanog životnog vijeka lakše bi se osigurala dugoročna održivost mirovinskog sustava. Trebalo bi smanjiti i mogućnosti za prijevremeno umirovljenje. Financijskim poticajima za produljenje radnog vijeka, kao što je predviđeno mirovinskom reformom, moglo bi se pridonijeti održivosti mirovinskog sustava, ali bi trebalo dodatno poboljšati zapošljavanje starijih radnika jačanjem strukovnog obrazovanja i cjeloživotnog učenja. Luksemburg treba ograničiti buduće potrebe za dugotrajnom skrbi i povezane troškove kako bi se osigurala njezina održivost. Usluge dugotrajne skrbi mogle bi biti ekonomičnije jačanjem koordinacije između zdravstvene i socijalne skrbi, poboljšanjem pružanja usluga i davanjem veće podrške njegovateljima koji su članovi obitelji. |
| --- | --- |

(12)

Udio bruto javnih izdataka za mirovine u BDP-u Luksemburga, prema podacima iz Komisijina izvješća o starenju stanovništva iz 2012., porast će s 9,2 % BDP-a na 18,6 % u 2060. Do toga će uglavnom doći zbog rashoda povezanih sa starenjem stanovništva, a posebice zbog mirovina. Opseg mirovinske reforme iz 2012. bio je ograničen i njome nije u potpunosti riješena prijetnja dugoročnoj održivosti javnih financija. Kratkoročno financiranje mirovinskog sustava trenutačno je zajamčeno niskom stopom starosne ovisnosti i oslanja se na doprinose koje uplaćuju relativno mladi prekogranični radnici. Očekuje se da će se u budućnosti taj trend okrenuti pa će rashodi za mirovine i dugotrajnu skrb vjerojatno znatno porasti. Kako bi se zajamčila održivost mirovinskog sustava, nakon 2020. bit će potrebno znatno povisiti stopu doprinosa, uz sustavom predviđeno ograničenje prilagodbe mirovina životnom standardu. To bi izazvalo znatno povećanje opterećenja na rad koje bi snosilo buduće aktivno stanovništvo te, posljedično, gubitak troškovne konkurentnosti. S obzirom na trenutačno visoku razinu stope zamjene mogle su se poduzeti drukčije mjere kako bi se osigurala poštenija raspodjela opterećenja po generacijama. Uvođenjem gornje granice na usklađivanje mirovina na temelju povećanja realnih plaća povećale bi se mirovinske pričuve. Isto tako, povišenjem stvarne dobi za umirovljenje, koja trenutačno iznosi 59 godina, povezujući je s promjenama očekivanog životnog vijeka lakše bi se osigurala dugoročna održivost mirovinskog sustava. Trebalo bi smanjiti i mogućnosti za prijevremeno umirovljenje. Financijskim poticajima za produljenje radnog vijeka, kao što je predviđeno mirovinskom reformom, moglo bi se pridonijeti održivosti mirovinskog sustava, ali bi trebalo dodatno poboljšati zapošljavanje starijih radnika jačanjem strukovnog obrazovanja i cjeloživotnog učenja. Luksemburg treba ograničiti buduće potrebe za dugotrajnom skrbi i povezane troškove kako bi se osigurala njezina održivost. Usluge dugotrajne skrbi mogle bi biti ekonomičnije jačanjem koordinacije između zdravstvene i socijalne skrbi, poboljšanjem pružanja usluga i davanjem veće podrške njegovateljima koji su članovi obitelji.

| (13) | Velik suficit na tekućem računu Luksemburga pokreću financijske usluge i njime se prikriva stalno i postupno povećanje deficita u trgovinskoj bilanci za robu, nastalo zbog sporog rasta izvoza. Tim se trendom odražava sve veća važnost uslužnog sektora u gospodarstvu, ali do njega dolazi i zbog temeljnijeg gubitka troškovne konkurentnosti. Nedavnim stalnim porastom jediničnog troška rada narušila se konkurentnost luksemburškog industrijskog sektora. Modulacija mehanizma indeksacije plaća koju je Vlada donijela 2012. dovršit će se do kraja 2014. Iako postoje i drugi načini, važno je da se plaće dovedu u blisku vezu s produktivnošću reformom sustava indeksacije plaća, čime se omogućuje diferencijacija sektora. Velika ovisnost o financijskom sektoru strukturni je rizik za gospodarstvo. Stoga se Luksemburg treba usredotočiti na razvoj visokospecijaliziranih poduzeća koja bi bila odskočna daska za rast temeljen na inovacijama. Iako je intenzitet istraživanja i razvoja u javnom sektoru porastao četiri puta od 2000. te se njime izražava odlučnost da će se ojačati istraživački kapaciteti javnog sektora, Luksemburg nije na putu ostvarenja svojeg cilja da intenzitet istraživanja i razvoja do 2020. dosegne 2,3 – 2,6 % BDP-a zbog jakog pada intenziteta istraživanja i razvoja u poslovnom sektoru (s 1,53 % BDP-a u 2000. na 1 % u 2012.). Potrebno je i daljnje poboljšanje suradnje između javnih istraživačkih ustanova i poduzeća. Treba nastaviti s reformom u pogledu jačanja inovativnih klastera, koja je pokrenuta 2013. |
| --- | --- |

(13)

Velik suficit na tekućem računu Luksemburga pokreću financijske usluge i njime se prikriva stalno i postupno povećanje deficita u trgovinskoj bilanci za robu, nastalo zbog sporog rasta izvoza. Tim se trendom odražava sve veća važnost uslužnog sektora u gospodarstvu, ali do njega dolazi i zbog temeljnijeg gubitka troškovne konkurentnosti. Nedavnim stalnim porastom jediničnog troška rada narušila se konkurentnost luksemburškog industrijskog sektora. Modulacija mehanizma indeksacije plaća koju je Vlada donijela 2012. dovršit će se do kraja 2014. Iako postoje i drugi načini, važno je da se plaće dovedu u blisku vezu s produktivnošću reformom sustava indeksacije plaća, čime se omogućuje diferencijacija sektora. Velika ovisnost o financijskom sektoru strukturni je rizik za gospodarstvo. Stoga se Luksemburg treba usredotočiti na razvoj visokospecijaliziranih poduzeća koja bi bila odskočna daska za rast temeljen na inovacijama. Iako je intenzitet istraživanja i razvoja u javnom sektoru porastao četiri puta od 2000. te se njime izražava odlučnost da će se ojačati istraživački kapaciteti javnog sektora, Luksemburg nije na putu ostvarenja svojeg cilja da intenzitet istraživanja i razvoja do 2020. dosegne 2,3 – 2,6 % BDP-a zbog jakog pada intenziteta istraživanja i razvoja u poslovnom sektoru (s 1,53 % BDP-a u 2000. na 1 % u 2012.). Potrebno je i daljnje poboljšanje suradnje između javnih istraživačkih ustanova i poduzeća. Treba nastaviti s reformom u pogledu jačanja inovativnih klastera, koja je pokrenuta 2013.

| (14) | Usprkos nizu donesenih mjera, nezaposlenost mladih stalno je velika i u 2013. iznosila je 17,4 % aktivnog stanovništva, iako je to pad s 18 % u 2012. Ona uvelike ovisi o razini obrazovanja, pa je manja kod visokoobrazovanih osoba. Obrazovni sustav Luksemburga suočava se s nizom osobitih izazova, kao što su višejezičnost i posebne vještine koje zahtijeva visokospecijalizirano tržište rada s velikim financijskim sektorom. Rezultatima OECD-ove ankete iz 2012. o učeničkim vještinama potvrđeno je da je potrebno poduzeti daljnje mjere radi poboljšanja relativno slabe uspješnosti mladih u osnovnim vještinama, što se bilježi od 2006. Stoga treba provesti reformu osnovnoškolskog i srednjoškolskog obrazovanja. Isto tako, treba dodatno poboljšati kvalitetu i privlačnost strukovnog obrazovanja i izobrazbe kako bi se na tržište rada dovela kvalificirana radna snaga, a posebice radnici iz doseljeničkih obitelji. Oblikovanjem poreznog sustava i sustava naknada nastaju velike zamke na tržištu rada, među najvišima u Uniji, za sve razine plaće i sastave obitelji. Osim toga, usprkos nedavno uloženim naporima aktivacijske politike i dalje su slabe, a sudjelovanje u politikama za aktivno tržište rada nije obvezatno ni u jednom trenutku tijekom razdoblja nezaposlenosti. |
| --- | --- |

(14)

Usprkos nizu donesenih mjera, nezaposlenost mladih stalno je velika i u 2013. iznosila je 17,4 % aktivnog stanovništva, iako je to pad s 18 % u 2012. Ona uvelike ovisi o razini obrazovanja, pa je manja kod visokoobrazovanih osoba. Obrazovni sustav Luksemburga suočava se s nizom osobitih izazova, kao što su višejezičnost i posebne vještine koje zahtijeva visokospecijalizirano tržište rada s velikim financijskim sektorom. Rezultatima OECD-ove ankete iz 2012. o učeničkim vještinama potvrđeno je da je potrebno poduzeti daljnje mjere radi poboljšanja relativno slabe uspješnosti mladih u osnovnim vještinama, što se bilježi od 2006. Stoga treba provesti reformu osnovnoškolskog i srednjoškolskog obrazovanja. Isto tako, treba dodatno poboljšati kvalitetu i privlačnost strukovnog obrazovanja i izobrazbe kako bi se na tržište rada dovela kvalificirana radna snaga, a posebice radnici iz doseljeničkih obitelji. Oblikovanjem poreznog sustava i sustava naknada nastaju velike zamke na tržištu rada, među najvišima u Uniji, za sve razine plaće i sastave obitelji. Osim toga, usprkos nedavno uloženim naporima aktivacijske politike i dalje su slabe, a sudjelovanje u politikama za aktivno tržište rada nije obvezatno ni u jednom trenutku tijekom razdoblja nezaposlenosti.

| (15) | Luksemburg se obvezao da će do 2020. smanjiti emisije stakleničkih plinova u sektorima izvan sustava za trgovanje emisijskim jedinicama za 20 %, ali se očekuje da će taj cilj promašiti za 23 postotna boda. Isto tako, očekuje se da će emisije biti za 1 % veće od cilja za 2013. određenog Odlukom o raspodjeli tereta. Oko 70 % emisija povezanih s prijevozom odnosi se na izvoz goriva, među inim zbog vrlo niskih trošarina na gorivo. Prepoznavanje izvoza goriva kao glavnog izazova u drugom nacionalnom planu za klimatsku politiku donesenom u svibnju 2013. korak je naprijed. Međutim, radi rješavanja tog problema potrebne su posebne i dugoročnije mjere. Porez za zaštitu okoliša iznosio je 2,4 % BDP-a u 2012., dok je u 2004. iznosio 3,1 %. Do pada je uglavnom došlo zbog manjih prihoda od poreza na energiju, što je proizašlo iz nedostatka indeksacije tog poreza. Prometni porez, osim na gorivo, iznosio je 0,2 % BDP-a u 2012. Porez na gorivo koje se upotrebljava za prijevoz visok je i iznosi 2,2 % BDP-a usprkos povlaštenom poreznom tretmanu dizelskoga goriva, većinom zbog prekogranične kupovine goriva. Uz porez za zaštitu okoliša čiji je udio u ukupnim poreznim prihodima ispodprosječan, oblikovanje poreza za zaštitu okoliša može se poboljšati, posebice većim oporezivanjem energetskih proizvoda za prijevoz. |
| --- | --- |

(15)

Luksemburg se obvezao da će do 2020. smanjiti emisije stakleničkih plinova u sektorima izvan sustava za trgovanje emisijskim jedinicama za 20 %, ali se očekuje da će taj cilj promašiti za 23 postotna boda. Isto tako, očekuje se da će emisije biti za 1 % veće od cilja za 2013. određenog Odlukom o raspodjeli tereta. Oko 70 % emisija povezanih s prijevozom odnosi se na izvoz goriva, među inim zbog vrlo niskih trošarina na gorivo. Prepoznavanje izvoza goriva kao glavnog izazova u drugom nacionalnom planu za klimatsku politiku donesenom u svibnju 2013. korak je naprijed. Međutim, radi rješavanja tog problema potrebne su posebne i dugoročnije mjere. Porez za zaštitu okoliša iznosio je 2,4 % BDP-a u 2012., dok je u 2004. iznosio 3,1 %. Do pada je uglavnom došlo zbog manjih prihoda od poreza na energiju, što je proizašlo iz nedostatka indeksacije tog poreza. Prometni porez, osim na gorivo, iznosio je 0,2 % BDP-a u 2012. Porez na gorivo koje se upotrebljava za prijevoz visok je i iznosi 2,2 % BDP-a usprkos povlaštenom poreznom tretmanu dizelskoga goriva, većinom zbog prekogranične kupovine goriva. Uz porez za zaštitu okoliša čiji je udio u ukupnim poreznim prihodima ispodprosječan, oblikovanje poreza za zaštitu okoliša može se poboljšati, posebice većim oporezivanjem energetskih proizvoda za prijevoz.

| (16) | Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu luksemburške ekonomske politike. Donijela je procjenu nacionalnog programa reformi i programa stabilnosti. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Luksemburgu, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 5. u nastavku. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu luksemburške ekonomske politike. Donijela je procjenu nacionalnog programa reformi i programa stabilnosti. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Luksemburgu, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 5. u nastavku.

| (17) | S obzirom na ovu procjenu, Vijeće je preispitalo program stabilnosti, a njegovo je mišljenje (6) navedeno osobito u preporuci 1. u nastavku. |
| --- | --- |

(17)

S obzirom na ovu procjenu, Vijeće je preispitalo program stabilnosti, a njegovo je mišljenje (6) navedeno osobito u preporuci 1. u nastavku.

| (18) | Komisija je u kontekstu europskog semestra provela i analizu ekonomske politike europodručja kao cjeline. Na temelju toga Vijeće je izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (7). Kao zemlja čija je valuta euro, Luksemburg bi trebao osigurati potpunu i pravovremenu provedbu tih preporuka, |
| --- | --- |

(18)

Komisija je u kontekstu europskog semestra provela i analizu ekonomske politike europodručja kao cjeline. Na temelju toga Vijeće je izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (7). Kao zemlja čija je valuta euro, Luksemburg bi trebao osigurati potpunu i pravovremenu provedbu tih preporuka,

OVIME PREPORUČUJE Luksemburgu da u razdoblju 2014. – 2015. poduzme mjere kako bi:

| 1. | zadržao dobar fiskalni položaj u 2014.; znatno ojačao proračunsku strategiju u 2015. kako bi osigurao ostvarenje srednjoročnog cilja i nakon toga pri njemu ostao da bi zaštitio srednjoročnu održivost javnih financija, posebice uzimajući u obzir implicitne obveze povezane sa starenjem stanovništva; ojačao fiskalno upravljanje bržim donošenjem srednjoročnog proračunskog okvira kojim se pokriva opća država, uvođenjem višegodišnjih gornjih granica za rashode i uspostavom neovisnog praćenja fiskalnih pravila; dalje proširio poreznu osnovicu, posebno na potrošnju, |
| --- | --- |

1.

zadržao dobar fiskalni položaj u 2014.; znatno ojačao proračunsku strategiju u 2015. kako bi osigurao ostvarenje srednjoročnog cilja i nakon toga pri njemu ostao da bi zaštitio srednjoročnu održivost javnih financija, posebice uzimajući u obzir implicitne obveze povezane sa starenjem stanovništva; ojačao fiskalno upravljanje bržim donošenjem srednjoročnog proračunskog okvira kojim se pokriva opća država, uvođenjem višegodišnjih gornjih granica za rashode i uspostavom neovisnog praćenja fiskalnih pravila; dalje proširio poreznu osnovicu, posebno na potrošnju,

| 2. | u cilju osiguravanja fiskalne održivosti ograničio rashode povezane sa starosti stanovništva većom ekonomičnošću dugotrajne skrbi, proveo mirovinsku reformu radi povišenja stvarne dobi za umirovljenje, među inim i ograničavanjem prijevremenog umirovljenja, usklađivanjem dobi za umirovljenje ili mirovina s promjenama očekivanog životnog vijeka; uložio veće napore kako bi povećao sudjelovanje starijih radnika, među inim i poboljšavanjem njihovih izgleda za zapošljavanje uvođenjem cjeloživotnog učenja, |
| --- | --- |

2.

u cilju osiguravanja fiskalne održivosti ograničio rashode povezane sa starosti stanovništva većom ekonomičnošću dugotrajne skrbi, proveo mirovinsku reformu radi povišenja stvarne dobi za umirovljenje, među inim i ograničavanjem prijevremenog umirovljenja, usklađivanjem dobi za umirovljenje ili mirovina s promjenama očekivanog životnog vijeka; uložio veće napore kako bi povećao sudjelovanje starijih radnika, među inim i poboljšavanjem njihovih izgleda za zapošljavanje uvođenjem cjeloživotnog učenja,

| 3. | ubrzao donošenje strukturnih mjera, uz savjetovanje sa socijalnim partnerima i u skladu s nacionalnom praksom, radi reforme sustava određivanja plaća, uključujući indeksiranje plaća, u cilju poboljšanja prilagodljivosti plaća kretanjima u produktivnosti, posebno na sektorskoj razini; proveo diversifikaciju strukture gospodarstva, među inim i poticanjem privatnih ulaganja u istraživanje te daljnjim razvojem suradnje između javnog istraživanja i poduzeća, |
| --- | --- |

3.

ubrzao donošenje strukturnih mjera, uz savjetovanje sa socijalnim partnerima i u skladu s nacionalnom praksom, radi reforme sustava određivanja plaća, uključujući indeksiranje plaća, u cilju poboljšanja prilagodljivosti plaća kretanjima u produktivnosti, posebno na sektorskoj razini; proveo diversifikaciju strukture gospodarstva, među inim i poticanjem privatnih ulaganja u istraživanje te daljnjim razvojem suradnje između javnog istraživanja i poduzeća,

| 4. | uložio napore radi smanjenja nezaposlenosti mladih niskokvalificiranih tražitelja zaposlenja, među kojima onih iz doseljeničkih obitelji, koherentnom strategijom, među inim i daljnjim poboljšanjem oblika i praćenja politike za aktivno tržište rada, rješavajući neusklađenost u pogledu vještina i smanjujući financijski nepoticajne mjere koje odvraćaju od rada; u tom smislu ubrzao provedbu reforme općeg i strukovnog obrazovanja te izobrazbe radi bolje usklađenosti vještina mladih ljudi s potražnjom na tržištu rada; |
| --- | --- |

4.

uložio napore radi smanjenja nezaposlenosti mladih niskokvalificiranih tražitelja zaposlenja, među kojima onih iz doseljeničkih obitelji, koherentnom strategijom, među inim i daljnjim poboljšanjem oblika i praćenja politike za aktivno tržište rada, rješavajući neusklađenost u pogledu vještina i smanjujući financijski nepoticajne mjere koje odvraćaju od rada; u tom smislu ubrzao provedbu reforme općeg i strukovnog obrazovanja te izobrazbe radi bolje usklađenosti vještina mladih ljudi s potražnjom na tržištu rada;

| 5. | razvio sveobuhvatan okvir i poduzeo konkretne mjere radi ostvarenja cilja za 2020. u pogledu smanjenja emisija stakleničkih plinova od djelatnosti koje nisu povezane sa sustavom trgovanja emisijskim jedinicama, posebice oporezivanjem energetskih proizvoda za prijevoz. |
| --- | --- |

5.

razvio sveobuhvatan okvir i poduzeo konkretne mjere radi ostvarenja cilja za 2020. u pogledu smanjenja emisija stakleničkih plinova od djelatnosti koje nisu povezane sa sustavom trgovanja emisijskim jedinicama, posebice oporezivanjem energetskih proizvoda za prijevoz.

Sastavljeno u Bruxellesu 8. srpnja 2014.

Za Vijeće

Predsjednik

P. C. PADOAN

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  Zadržana za 2014. Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

2

(3)  SL C 217, 30.7.2013., str. 55.

3

(4)  Uredba (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o zajedničkim odredbama za praćenje i procjenu nacrta proračunskih planova i osiguranju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju (SL L 140, 27.5.2013., str.11).

4

(5)  Direktiva Vijeća 2011/85/EU od 8. studenoga 2011. o zahtjevima za proračunske okvire država članica (SL L 306, 23.11.2011., str. 41.).

5

(6)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

6

(7)  Vidjeti stranicu 141 ovoga Službenog lista.

7

---

| 29.7.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 247/77 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 247/77

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 8. srpnja 2014.

o Nacionalnom programu reformi Mađarske za 2014. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Mađarske za 2014.

2014/C 247/15

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Europsko vijeće se 26. ožujka 2010. složilo s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta zvane Europa 2020. koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika te je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno poduzimanje mjera radi jačanja potencijala Europe u području održivog razvoja i konkurentnosti. |
| --- | --- |

(1)

Europsko vijeće se 26. ožujka 2010. složilo s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta zvane Europa 2020. koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika te je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno poduzimanje mjera radi jačanja potencijala Europe u području održivog razvoja i konkurentnosti.

| (2) | Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedlogâ Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (od 2010. do 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice bile su pozvane da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedlogâ Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (od 2010. do 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice bile su pozvane da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

| (3) | Šefovi država ili vlada država članica donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i radna mjesta, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Donijeli su odluku o poduzimanju mjera na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. te provedbi preporuka za pojedinu zemlju. |
| --- | --- |

(3)

Šefovi država ili vlada država članica donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i radna mjesta, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Donijeli su odluku o poduzimanju mjera na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. te provedbi preporuka za pojedinu zemlju.

| (4) | Vijeće je 9. srpnja 2013. usvojilo preporuku (4) o nacionalnom programu reformi Mađarske za 2013. i dostavilo svoje mišljenje o ažuriranom programu konvergencije Mađarske za razdoblje od 2013. do 2016. |
| --- | --- |

(4)

Vijeće je 9. srpnja 2013. usvojilo preporuku (4) o nacionalnom programu reformi Mađarske za 2013. i dostavilo svoje mišljenje o ažuriranom programu konvergencije Mađarske za razdoblje od 2013. do 2016.

| (5) | Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra za koordinaciju ekonomske politike za 2014. Također, 13. studenoga 2013. Komisija je na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011, donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem Mađarsku smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra za koordinaciju ekonomske politike za 2014. Također, 13. studenoga 2013. Komisija je na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011, donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem Mađarsku smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

| (6) | Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave. |
| --- | --- |

(6)

Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave.

| (7) | Komisija je 5. ožujka 2014. objavila rezultate detaljnog preispitivanja za Mađarsku u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Na temelju analize Komisije moguće je zaključiti da se Mađarska i dalje suočava s makroekonomskim neravnotežama, što zahtijeva praćenje i odlučno političko djelovanje. Posebno je potrebno pažljivo pratiti tekuću prilagodbu izrazito negativne neto međunarodne pozicije, visoku razinu javnog i privatnog duga u odnosu na krhak financijski sektor i sve slabiji izvozni rezultat, kako bi se smanjili ozbiljni rizici štetnih posljedica za funkcioniranje gospodarstva. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 5. ožujka 2014. objavila rezultate detaljnog preispitivanja za Mađarsku u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Na temelju analize Komisije moguće je zaključiti da se Mađarska i dalje suočava s makroekonomskim neravnotežama, što zahtijeva praćenje i odlučno političko djelovanje. Posebno je potrebno pažljivo pratiti tekuću prilagodbu izrazito negativne neto međunarodne pozicije, visoku razinu javnog i privatnog duga u odnosu na krhak financijski sektor i sve slabiji izvozni rezultat, kako bi se smanjili ozbiljni rizici štetnih posljedica za funkcioniranje gospodarstva.

| (8) | Mađarska je 30. travnja 2014. podnijela svoj nacionalni program reformi za 2014. i program konvergencije za 2014. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena. |
| --- | --- |

(8)

Mađarska je 30. travnja 2014. podnijela svoj nacionalni program reformi za 2014. i program konvergencije za 2014. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

| (9) | Cilj je proračunske strategije naznačen u programu konvergencije za 2014. smanjiti ukupni deficit s 2,9 % BDP-a u 2014. na 1,9 % do kraja programskog razdoblja. To bi trebalo postići snažnom konsolidacijom u posljednjim godinama programa, dok bi ciljeve deficita trebalo znatno povisiti u odnosu na prethodni program konvergencije. U programu konvergencije potvrđuje se srednjoročni cilj od ‐ 1,7 % BDP-a, što odražava zahtjeve Pakta o stabilnosti i rastu. Međutim, na osnovi preračunanog strukturnog salda, ostvarenje srednjoročnog cilja ne očekuje se do kraja programskog razdoblja. Očekuje se da će se (preračunani) strukturni saldo pogoršati za 1,5 postotnih bodova u 2014., čime značajno odstupa od srednjoročnog cilja te se planira stabilizacija tijekom 2015., što znači manjak od 0,5 % BDP-a u odnosu na poboljšanje potrebno za ostvarenje srednjoročnog cilja. Referentna vrijednost rashoda pokazuje značajno odstupanje za 2014. i za 2015. godinu. Očekuje se daljnje pogoršanje (preračunanog) strukturnog salda i za 2016. i za 2017. godinu. Općenito se od 2014. nadalje očekuje značajno odstupanje od puta prilagodbe prema srednjoročnom cilju. Program konvergencije predviđa postupno, ali kontinuirano smanjenje državnog duga sa 79 % BDP-a u 2013. na otprilike 75 % BDP-a u 2017. godini. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje projekcije proračuna u programu konvergencije uglavnom je vjerodostojan za razdoblje 2014.‐2016., s predviđenim rastom BDP-a od 2,3 % u 2014. odnosno 2,5 % u 2015. u odnosu na rast od 2,3 % i 2,1 % koji je predviđen u proljetnoj prognozi službi Komisije za 2014. Međutim, program konvergencije je previše optimističan za 2017.
  Rizici za proračunske ciljeve u 2014. uglavnom su uravnoteženi, ali se od 2015. pojavljuju povećani rizici prekoračenja cilja deficita. Rizici posebice potječu od činjenice da je predviđeno da se planirano smanjenje udjela rashoda ostvari uvođenjem općeg nominalnog zamrzavanja ili ograničavanjem povećanja na razinu ispod stope inflacije za većinu stavki diskrecijske potrošnje. U Proljetnoj prognozi službi Komisije za 2014. predviđa se ukupni deficit za 2014. i 2015. koji je istovjetan ciljevima programa konvergencije. Uz predviđeni strukturni deficit od 2,2 % BDP-a u 2014. i 2,3 % u 2015., predviđanje Komisije potvrđuje rizik od značajnog odstupanja od srednjoročnog cilja od 2014. godine nadalje. Osim toga, prognoza Komisije također naglašava neispunjenje obveza u pogledu referentne vrijednosti za smanjenja duga za 2014. i 2015. Predviđeno pogoršanje strukturnog salda u 2014. (‐ 1,4 % BDP-a) veće je od dopuštenog za poštovanje pravila o dugu (‐ 0,5 % BDP-a). Na temelju procjene programa konvergencije i prognoze Komisije, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97, mišljenje je Vijeća da su nužni dodatni napori za strukturnu konsolidaciju s obzirom na rizike od značajnog odstupanja od srednjoročnog cilja, kao i neispunjenje obveza u pogledu pravila o dugu od 2014. nadalje. |
| --- | --- |

(9)

Cilj je proračunske strategije naznačen u programu konvergencije za 2014. smanjiti ukupni deficit s 2,9 % BDP-a u 2014. na 1,9 % do kraja programskog razdoblja. To bi trebalo postići snažnom konsolidacijom u posljednjim godinama programa, dok bi ciljeve deficita trebalo znatno povisiti u odnosu na prethodni program konvergencije. U programu konvergencije potvrđuje se srednjoročni cilj od ‐ 1,7 % BDP-a, što odražava zahtjeve Pakta o stabilnosti i rastu. Međutim, na osnovi preračunanog strukturnog salda, ostvarenje srednjoročnog cilja ne očekuje se do kraja programskog razdoblja. Očekuje se da će se (preračunani) strukturni saldo pogoršati za 1,5 postotnih bodova u 2014., čime značajno odstupa od srednjoročnog cilja te se planira stabilizacija tijekom 2015., što znači manjak od 0,5 % BDP-a u odnosu na poboljšanje potrebno za ostvarenje srednjoročnog cilja. Referentna vrijednost rashoda pokazuje značajno odstupanje za 2014. i za 2015. godinu. Očekuje se daljnje pogoršanje (preračunanog) strukturnog salda i za 2016. i za 2017. godinu. Općenito se od 2014. nadalje očekuje značajno odstupanje od puta prilagodbe prema srednjoročnom cilju. Program konvergencije predviđa postupno, ali kontinuirano smanjenje državnog duga sa 79 % BDP-a u 2013. na otprilike 75 % BDP-a u 2017. godini. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje projekcije proračuna u programu konvergencije uglavnom je vjerodostojan za razdoblje 2014.‐2016., s predviđenim rastom BDP-a od 2,3 % u 2014. odnosno 2,5 % u 2015. u odnosu na rast od 2,3 % i 2,1 % koji je predviđen u proljetnoj prognozi službi Komisije za 2014. Međutim, program konvergencije je previše optimističan za 2017.

Rizici za proračunske ciljeve u 2014. uglavnom su uravnoteženi, ali se od 2015. pojavljuju povećani rizici prekoračenja cilja deficita. Rizici posebice potječu od činjenice da je predviđeno da se planirano smanjenje udjela rashoda ostvari uvođenjem općeg nominalnog zamrzavanja ili ograničavanjem povećanja na razinu ispod stope inflacije za većinu stavki diskrecijske potrošnje. U Proljetnoj prognozi službi Komisije za 2014. predviđa se ukupni deficit za 2014. i 2015. koji je istovjetan ciljevima programa konvergencije. Uz predviđeni strukturni deficit od 2,2 % BDP-a u 2014. i 2,3 % u 2015., predviđanje Komisije potvrđuje rizik od značajnog odstupanja od srednjoročnog cilja od 2014. godine nadalje. Osim toga, prognoza Komisije također naglašava neispunjenje obveza u pogledu referentne vrijednosti za smanjenja duga za 2014. i 2015. Predviđeno pogoršanje strukturnog salda u 2014. (‐ 1,4 % BDP-a) veće je od dopuštenog za poštovanje pravila o dugu (‐ 0,5 % BDP-a). Na temelju procjene programa konvergencije i prognoze Komisije, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97, mišljenje je Vijeća da su nužni dodatni napori za strukturnu konsolidaciju s obzirom na rizike od značajnog odstupanja od srednjoročnog cilja, kao i neispunjenje obveza u pogledu pravila o dugu od 2014. nadalje.

| (10) | Srednjoročni proračunski okvir osnažen je proširenjem planskog obzora na razdoblje nakon tekuće proračunske godine. Međutim, njegova djelotvornost i obvezujuća narav još nisu osigurani. Uvedena su nova brojčana fiskalna pravila, ali još nisu otklonjene koncepcijske slabosti koje su uglavnom povezane s nedostatkom sustavnog ex post nadzora, nedostatkom najviših dopuštenih razina odstupanja i zdravih korektivnih mehanizama. Uzak djelokrug rada Fiskalnog vijeća i njegov analitički kapacitet još uvijek su nerazmjerni njegovu proračunskom pravu veta. Daljnjim jačanjem srednjoročnog proračunskog okvira i proširenjem djelokruga Fiskalnog vijeća povećala bi se vjerodostojnost, transparentnost i učinkovitost cjelokupnog fiskalnog okvira. |
| --- | --- |

(10)

Srednjoročni proračunski okvir osnažen je proširenjem planskog obzora na razdoblje nakon tekuće proračunske godine. Međutim, njegova djelotvornost i obvezujuća narav još nisu osigurani. Uvedena su nova brojčana fiskalna pravila, ali još nisu otklonjene koncepcijske slabosti koje su uglavnom povezane s nedostatkom sustavnog ex post nadzora, nedostatkom najviših dopuštenih razina odstupanja i zdravih korektivnih mehanizama. Uzak djelokrug rada Fiskalnog vijeća i njegov analitički kapacitet još uvijek su nerazmjerni njegovu proračunskom pravu veta. Daljnjim jačanjem srednjoročnog proračunskog okvira i proširenjem djelokruga Fiskalnog vijeća povećala bi se vjerodostojnost, transparentnost i učinkovitost cjelokupnog fiskalnog okvira.

| (11) | Neovisno o subvencioniranom programu središnje banke „Financiranje za rast” za mala i srednja poduzeća, normalno kreditiranje gospodarstva nije se povećalo na održiv način. Regulatorno opterećenje financijskog sektora dodatno je povećano, čime se ograničava mogućnost akumulacije kapitala. Mjere poput povećanja naknade za financijske transakcije doprinijele su povećanju uporabe gotovine u gospodarstvu. Portfelj kućanstava dodatno se pogoršao i visoki udio loših kredita trenutačno je jedan od najvećih izazova s kojima se suočava financijski sektor. Postupak čišćenja portfelja otežano je zbog slabe učinkovitosti sanacijskog postupka. Nisu poduzete značajne nove mjere za uklanjanje loše imovine iz bilanci stanja banaka. Kombinacija teškog regulatornog opterećenja i visok udjel loših zajmova doveli su do smanjenja dostupnog kreditiranja. Vlada je opetovano najavljivala namjeru uvođenja novog programa olakšica kako bi se pomoglo dužnicima koji imaju zajmove u stranoj valuti; u većini slučajeva nisu bili upućeni pozajmljivačima koji su zapali u probleme i imaju negativan učinak na kulturu plaćanja u sektoru domaćinstva radi očekivanja daljnje pomoći države. Financijski propisi i nadzor ojačani su integriranjem tijela za financijski nadzor u strukturu središnje banke i davanjem odgovornosti za makrobonitetni nadzor središnjoj banci. Započeo je pripremni rad na uspostavi postupka za sanaciju banaka. |
| --- | --- |

(11)

Neovisno o subvencioniranom programu središnje banke „Financiranje za rast” za mala i srednja poduzeća, normalno kreditiranje gospodarstva nije se povećalo na održiv način. Regulatorno opterećenje financijskog sektora dodatno je povećano, čime se ograničava mogućnost akumulacije kapitala. Mjere poput povećanja naknade za financijske transakcije doprinijele su povećanju uporabe gotovine u gospodarstvu. Portfelj kućanstava dodatno se pogoršao i visoki udio loših kredita trenutačno je jedan od najvećih izazova s kojima se suočava financijski sektor. Postupak čišćenja portfelja otežano je zbog slabe učinkovitosti sanacijskog postupka. Nisu poduzete značajne nove mjere za uklanjanje loše imovine iz bilanci stanja banaka. Kombinacija teškog regulatornog opterećenja i visok udjel loših zajmova doveli su do smanjenja dostupnog kreditiranja. Vlada je opetovano najavljivala namjeru uvođenja novog programa olakšica kako bi se pomoglo dužnicima koji imaju zajmove u stranoj valuti; u većini slučajeva nisu bili upućeni pozajmljivačima koji su zapali u probleme i imaju negativan učinak na kulturu plaćanja u sektoru domaćinstva radi očekivanja daljnje pomoći države. Financijski propisi i nadzor ojačani su integriranjem tijela za financijski nadzor u strukturu središnje banke i davanjem odgovornosti za makrobonitetni nadzor središnjoj banci. Započeo je pripremni rad na uspostavi postupka za sanaciju banaka.

| (12) | Premda se učestalost poreznih promjena smanjila u usporedbi s prethodnom godinom, nije postignut značajan napredak u ostvarenju veće uravnoteženosti sustava poreza na dobit. Neki su se postojeći porezi specifični za pojedine sektore čak povećali. Primjena različitih stopa oporezivanja u sektorima prepreka je djelotvornoj dodjeli resursa te negativno utječe na rast. Kako bi oporezivanje više pogodovalo zapošljavanju, Mađarska je proširila kriterije prihvatljivosti za obiteljski odbitak poreza na osobni dohodak koji može pomoći osobama koje primaju dohodak. Porezno opterećenje za samce s niskim primanjima jedno je od najviših u Uniji. Usprkos širenju područja primjene na majke s troje ili više djece, kriteriji za ispunjenje uvjeta iz zakona o zaštiti radnog mjesta nisu značajno promijenjeni, premda značajan udjel radnika s niskim primanjima ostaje izvan područja primjene ove mjere. Bit će važno evaluirati učinak i isplativost programa te ga prema potrebi prilagoditi, kako bi se povećao njegov kapacitet zapošljavanja građana. Određeni napredak je postignut usmjeravanjem oporezivanja od rada, prema okolišnim porezima, no potrebne su dodatne mjere. Postupno se provodi internetska veza blagajni s poreznom upravom, nakon prethodnih, opetovanih odlaganja. Međutim, u Mađarskoj se i dalje osjeća znatan problem kršenja poreznih propisa uz visok stupanj rada na crno i izbjegavanje plaćanja PDV-a. Trebalo bi osnažiti kontrolne mjere, posebno s ciljem unapređenja djelotvornosti suzbijanja prijevara povezanih s PDV-om. |
| --- | --- |

(12)

Premda se učestalost poreznih promjena smanjila u usporedbi s prethodnom godinom, nije postignut značajan napredak u ostvarenju veće uravnoteženosti sustava poreza na dobit. Neki su se postojeći porezi specifični za pojedine sektore čak povećali. Primjena različitih stopa oporezivanja u sektorima prepreka je djelotvornoj dodjeli resursa te negativno utječe na rast. Kako bi oporezivanje više pogodovalo zapošljavanju, Mađarska je proširila kriterije prihvatljivosti za obiteljski odbitak poreza na osobni dohodak koji može pomoći osobama koje primaju dohodak. Porezno opterećenje za samce s niskim primanjima jedno je od najviših u Uniji. Usprkos širenju područja primjene na majke s troje ili više djece, kriteriji za ispunjenje uvjeta iz zakona o zaštiti radnog mjesta nisu značajno promijenjeni, premda značajan udjel radnika s niskim primanjima ostaje izvan područja primjene ove mjere. Bit će važno evaluirati učinak i isplativost programa te ga prema potrebi prilagoditi, kako bi se povećao njegov kapacitet zapošljavanja građana. Određeni napredak je postignut usmjeravanjem oporezivanja od rada, prema okolišnim porezima, no potrebne su dodatne mjere. Postupno se provodi internetska veza blagajni s poreznom upravom, nakon prethodnih, opetovanih odlaganja. Međutim, u Mađarskoj se i dalje osjeća znatan problem kršenja poreznih propisa uz visok stupanj rada na crno i izbjegavanje plaćanja PDV-a. Trebalo bi osnažiti kontrolne mjere, posebno s ciljem unapređenja djelotvornosti suzbijanja prijevara povezanih s PDV-om.

| (13) | Stopa nezaposlenosti mladih smanjila se u 2013. godini, dok se stopa mladih koji su izvan radnog odnosa, obrazovanja ili osposobljavanja povećala. Učinkovitom koordinacijom područnih ureda javne službe za zapošljavanje mladih s obrazovnim institucijama i lokalnim dionicima mogao bi se povećati obuhvat. Započela je izgradnja kapaciteta u javnoj službi za zapošljavanje, uključujući pripremu sustava profiliranja klijenata, dok bi aktivne politike tržišta rada za otvoreno tržište rada trebalo evaluirati kako bi se procijenila njihova učinkovitost i djelotvornost te, ako je nužno, prilagoditi kako bi se poboljšao pristup tržištu rada nekim skupinama u nepovoljnijem položaju. Potrebno je osnažiti pokretački element iz različitih mjera za tržište rada i socijalnih mjera (program javnih radova, naknade za nezaposlene i socijalna pomoć). Program javnih radova privlači velik dio proračunskih resursa dostupnih za mjere zapošljavanja, no 2013., 11,54 % sudionika je bilo u mogućnosti vratiti se na otvoreno tržište rada nakon izlaska iz programa. To pokreće pitanje treba li program prilagoditi, na primjer, izgradnjom jačih poveznica s pokretanjem, osposobljavanjem i potporom u traženju zaposlenja, kako bi se osigurao dugoročniji učinak na zapošljavanje. Potiče se sudjelovanje žena u tržištu rada povećanom prilagodljivošću u sustavu plaćenog roditeljskog dopusta te pružanjem kapaciteta za skrb o djeci no potrebni su daljnji napori, jer su razine zaposlenosti žena i dalje ispod 60 %. Razdoblje trajanja prava na naknadu za nezaposlene kraće je od prosječnog vremena potrebnog nezaposlenim osobama da pronađu zaposlenje. Broj ljudi u opasnosti od siromaštva ili društvene isključenosti u Mađarskoj stalno raste i trenutačno predstavlja gotovo trećinu ukupnog stanovništva. Siromaštvo nastavlja neproporcionalno utjecati na skupine lošijeg položaja, osobito na djecu i Rome. Premda postoji nacionalna strategija društvene uključenosti, mjere politike u većini područja ne promiče sustavno ciljeve koje ta strategija utvrđuje. Nužne su integrirane, racionalizirane mjere politike kako bi se siromaštvo djelotvorno smanjilo. |
| --- | --- |

(13)

Stopa nezaposlenosti mladih smanjila se u 2013. godini, dok se stopa mladih koji su izvan radnog odnosa, obrazovanja ili osposobljavanja povećala. Učinkovitom koordinacijom područnih ureda javne službe za zapošljavanje mladih s obrazovnim institucijama i lokalnim dionicima mogao bi se povećati obuhvat. Započela je izgradnja kapaciteta u javnoj službi za zapošljavanje, uključujući pripremu sustava profiliranja klijenata, dok bi aktivne politike tržišta rada za otvoreno tržište rada trebalo evaluirati kako bi se procijenila njihova učinkovitost i djelotvornost te, ako je nužno, prilagoditi kako bi se poboljšao pristup tržištu rada nekim skupinama u nepovoljnijem položaju. Potrebno je osnažiti pokretački element iz različitih mjera za tržište rada i socijalnih mjera (program javnih radova, naknade za nezaposlene i socijalna pomoć). Program javnih radova privlači velik dio proračunskih resursa dostupnih za mjere zapošljavanja, no 2013., 11,54 % sudionika je bilo u mogućnosti vratiti se na otvoreno tržište rada nakon izlaska iz programa. To pokreće pitanje treba li program prilagoditi, na primjer, izgradnjom jačih poveznica s pokretanjem, osposobljavanjem i potporom u traženju zaposlenja, kako bi se osigurao dugoročniji učinak na zapošljavanje. Potiče se sudjelovanje žena u tržištu rada povećanom prilagodljivošću u sustavu plaćenog roditeljskog dopusta te pružanjem kapaciteta za skrb o djeci no potrebni su daljnji napori, jer su razine zaposlenosti žena i dalje ispod 60 %. Razdoblje trajanja prava na naknadu za nezaposlene kraće je od prosječnog vremena potrebnog nezaposlenim osobama da pronađu zaposlenje. Broj ljudi u opasnosti od siromaštva ili društvene isključenosti u Mađarskoj stalno raste i trenutačno predstavlja gotovo trećinu ukupnog stanovništva. Siromaštvo nastavlja neproporcionalno utjecati na skupine lošijeg položaja, osobito na djecu i Rome. Premda postoji nacionalna strategija društvene uključenosti, mjere politike u većini područja ne promiče sustavno ciljeve koje ta strategija utvrđuje. Nužne su integrirane, racionalizirane mjere politike kako bi se siromaštvo djelotvorno smanjilo.

| (14) | Poslovno okruženje u Mađarskoj karakteriziraju česte promjene u regulatornom okviru i ograničeno natjecanje u sve većem broju sektora. Uvedene su nove prepreke u sektoru usluga, a postojeće nisu uklonjene (npr. farmaceutika, upravljanje otpadom, mobilno plaćanje, maloprodajni duhan i udžbenici). Ulaganja su se smanjila osobito snažno u onim sektorima u kojima su posljednjih godina uvedeni prirezi specifični za pojedini sektor. Između 2010. i 2013. nominalna ulaganja smanjila su se za 44 % u sektoru energetike, 28 % u sektoru financija i 18 % u sektoru komunikacija, dok je opći porast 3,4 %. Postignut je određeni napredak u poboljšanju natjecanja u javnoj nabavi, no potrebni su daljnji napori. Na primjer, veće oslanjanje na e‐javnu nabavu moglo bi dovesti do značajnih ušteda troškova, poboljšati transparentnost javne nabave i ojačati natjecanje. Poduzeti su koraci za provedbu strategija integracije i promicanje standarda veće transparentnosti u javnoj upravi, no potrebni su daljnji napori za djelotvorno rješavanje korupcije. |
| --- | --- |

(14)

Poslovno okruženje u Mađarskoj karakteriziraju česte promjene u regulatornom okviru i ograničeno natjecanje u sve većem broju sektora. Uvedene su nove prepreke u sektoru usluga, a postojeće nisu uklonjene (npr. farmaceutika, upravljanje otpadom, mobilno plaćanje, maloprodajni duhan i udžbenici). Ulaganja su se smanjila osobito snažno u onim sektorima u kojima su posljednjih godina uvedeni prirezi specifični za pojedini sektor. Između 2010. i 2013. nominalna ulaganja smanjila su se za 44 % u sektoru energetike, 28 % u sektoru financija i 18 % u sektoru komunikacija, dok je opći porast 3,4 %. Postignut je određeni napredak u poboljšanju natjecanja u javnoj nabavi, no potrebni su daljnji napori. Na primjer, veće oslanjanje na e‐javnu nabavu moglo bi dovesti do značajnih ušteda troškova, poboljšati transparentnost javne nabave i ojačati natjecanje. Poduzeti su koraci za provedbu strategija integracije i promicanje standarda veće transparentnosti u javnoj upravi, no potrebni su daljnji napori za djelotvorno rješavanje korupcije.

| (15) | Povećava se udjel polaznika koji rano napuštaju školovanje, a donošenje strategije za sprečavanje ranog napuštanja školovanja opetovano se odlaže. Nužni su daljnji napori da učenici steknu temeljne vještine, znanja i kvalifikacije, važne u odnosu na tržište rada. Jednak pristup tradicionalnom, kvalitetnom obrazovanju i dalje je velik problem za djecu nepovoljnijeg položaja, osobito Rome. Novi zakon o strukovnom osposobljavanju koji, između ostaloga, uvodi novi, „dvostruki model” stupio je na snagu kako bi se smanjio još uvijek težak prijelaz iz obrazovnog sustava na tržište rada, čije je učinke nužno pomno pratiti. |
| --- | --- |

(15)

Povećava se udjel polaznika koji rano napuštaju školovanje, a donošenje strategije za sprečavanje ranog napuštanja školovanja opetovano se odlaže. Nužni su daljnji napori da učenici steknu temeljne vještine, znanja i kvalifikacije, važne u odnosu na tržište rada. Jednak pristup tradicionalnom, kvalitetnom obrazovanju i dalje je velik problem za djecu nepovoljnijeg položaja, osobito Rome. Novi zakon o strukovnom osposobljavanju koji, između ostaloga, uvodi novi, „dvostruki model” stupio je na snagu kako bi se smanjio još uvijek težak prijelaz iz obrazovnog sustava na tržište rada, čije je učinke nužno pomno pratiti.

| (16) | Mađarska je nastavila s provedbom sniženja cijena električne struje i plina za krajnje korisnike u 2013. i 2014. godini. Ta su sniženja cijena, zajedno s dodatnim poreznim opterećenjem energetskih poduzeća, negativno utjecala na kapacitet pružatelja energetskih usluga za nadoknadu troškova i ulaganja u energetiku i održavanje mreže. Trenutačno je energetski intenzitet kućanstava jedan od najviših u Uniji, dok bi se energetska učinkovitost mogla unaprijediti, osobito u rezidencijalnom sektoru. Pomanjkanje neovisnosti regulatora za energetiku pri utvrđivanju uvjeta pristupa mreži i naknada i dalje je razlog zabrinutosti. Poduzeti su određeni koraci za racionalizaciju organizacije javnih poduzeća za prijevoz, no održivost bi se mogla dodatno poboljšati rješavanjem operativnih troškova i promjenom sustava naknada. |
| --- | --- |

(16)

Mađarska je nastavila s provedbom sniženja cijena električne struje i plina za krajnje korisnike u 2013. i 2014. godini. Ta su sniženja cijena, zajedno s dodatnim poreznim opterećenjem energetskih poduzeća, negativno utjecala na kapacitet pružatelja energetskih usluga za nadoknadu troškova i ulaganja u energetiku i održavanje mreže. Trenutačno je energetski intenzitet kućanstava jedan od najviših u Uniji, dok bi se energetska učinkovitost mogla unaprijediti, osobito u rezidencijalnom sektoru. Pomanjkanje neovisnosti regulatora za energetiku pri utvrđivanju uvjeta pristupa mreži i naknada i dalje je razlog zabrinutosti. Poduzeti su određeni koraci za racionalizaciju organizacije javnih poduzeća za prijevoz, no održivost bi se mogla dodatno poboljšati rješavanjem operativnih troškova i promjenom sustava naknada.

| (17) | Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu mađarske gospodarske politike. Donijela je procjenu nacionalnog programa reforme i programa konvergencije. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Mađarskoj, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a, s obzirom na nužnost jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Preporuke Komisije iz europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do br. 7 u nastavku. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu mađarske gospodarske politike. Donijela je procjenu nacionalnog programa reforme i programa konvergencije. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Mađarskoj, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a, s obzirom na nužnost jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Preporuke Komisije iz europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do br. 7 u nastavku.

| (18) | S obzirom na ovu procjenu, Vijeće je proučilo Program konvergencije, a njegovo je mišljenje (5) osobito naznačeno u preporuci br.1 u nastavku. |
| --- | --- |

(18)

S obzirom na ovu procjenu, Vijeće je proučilo Program konvergencije, a njegovo je mišljenje (5) osobito naznačeno u preporuci br.1 u nastavku.

| (19) | S obzirom na Komisijino detaljno preispitivanje i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo nacionalni program reformi i program konvergencije. Preporuke Komisije na temelju članka 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1., 2., 3. i 5. u nastavku. |
| --- | --- |

(19)

S obzirom na Komisijino detaljno preispitivanje i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo nacionalni program reformi i program konvergencije. Preporuke Komisije na temelju članka 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1., 2., 3. i 5. u nastavku.

PREPORUČUJE Mađarskoj da u razdoblju od 2014. do 2015. poduzme mjere kojima je cilj:

| 1. | Osnažiti proračunske mjere za 2014. s obzirom na novonastali nerazmjer u odnosu na zahtjeve Pakta za stabilnost i rast, odnosno pravilo smanjenja duga, na temelju proljetne prognoze Komisije za 2014. Značajno osnažiti proračunsku strategiju u 2015. i kasnije kako bi se osiguralo ostvarenje srednjoročnog cilja i ispunjenje zahtjeva u pogledu smanjenja duga, u svrhu održavanja udjela duga opće države u stabilnom trendu smanjenja. Osigurati obvezujuću narav srednjoročnog proračunskog okvira sustavnim ex post praćenjem ispunjenja obveza u pogledu brojčanih fiskalnih pravila i primjene korektivnih mehanizama. Poboljšati transparentnost javnih financija, između ostalog putem širenja obvezne nadležnost Fiskalnog vijeća zahtijevanjem pripreme redovitih makrofiskalnih prognoza i procjena proračunskog učinka glavnih prijedloga politika. |
| --- | --- |

1.

Osnažiti proračunske mjere za 2014. s obzirom na novonastali nerazmjer u odnosu na zahtjeve Pakta za stabilnost i rast, odnosno pravilo smanjenja duga, na temelju proljetne prognoze Komisije za 2014. Značajno osnažiti proračunsku strategiju u 2015. i kasnije kako bi se osiguralo ostvarenje srednjoročnog cilja i ispunjenje zahtjeva u pogledu smanjenja duga, u svrhu održavanja udjela duga opće države u stabilnom trendu smanjenja. Osigurati obvezujuću narav srednjoročnog proračunskog okvira sustavnim ex post praćenjem ispunjenja obveza u pogledu brojčanih fiskalnih pravila i primjene korektivnih mehanizama. Poboljšati transparentnost javnih financija, između ostalog putem širenja obvezne nadležnost Fiskalnog vijeća zahtijevanjem pripreme redovitih makrofiskalnih prognoza i procjena proračunskog učinka glavnih prijedloga politika.

| 2. | Pomoći pri povratku normalnih kreditnih tokova gospodarstvu, između ostaloga, poboljšanjem izrade poreza i smanjenjem poreznog opterećenja financijskih institucija. Prilagoditi naknadu za financijske transakcije kako bi se izbjeglo preusmjeravanje ušteđevina iz bankovnog sektora te povećali poticaji za uporabu elektroničkog plaćanja. Istražiti i ukloniti prepreke čišćenja portfelja, između ostaloga, strožim pravilima oblikovanja pričuva za restrukturirane zajmove, uklanjanjem prepreka naplati kolaterala te povećanjem brzine i učinkovitosti postupka u slučaju nesolventnosti. U tom smislu, savjetovati se s dionicima o novim inicijativama za politike i osigurati da su one dobro usmjerene i da povećavaju moralnu opasnost za zajmoprimce. Dodatno osnažiti financijsku regulativu i nadzor. |
| --- | --- |

2.

Pomoći pri povratku normalnih kreditnih tokova gospodarstvu, između ostaloga, poboljšanjem izrade poreza i smanjenjem poreznog opterećenja financijskih institucija. Prilagoditi naknadu za financijske transakcije kako bi se izbjeglo preusmjeravanje ušteđevina iz bankovnog sektora te povećali poticaji za uporabu elektroničkog plaćanja. Istražiti i ukloniti prepreke čišćenja portfelja, između ostaloga, strožim pravilima oblikovanja pričuva za restrukturirane zajmove, uklanjanjem prepreka naplati kolaterala te povećanjem brzine i učinkovitosti postupka u slučaju nesolventnosti. U tom smislu, savjetovati se s dionicima o novim inicijativama za politike i osigurati da su one dobro usmjerene i da povećavaju moralnu opasnost za zajmoprimce. Dodatno osnažiti financijsku regulativu i nadzor.

| 3. | Osigurati stabilan, uravnoteženiji i usmjereniji porezni sustav za poduzeća, uključujući postupnim ukidanjem poreza specifičnih za pojedine sektore koji uzrokuju poremećaje. Sniziti porezno opterećenje za osobe s niskim dohotkom, između ostalog, poboljšanjem učinkovitosti okolišnih poreza. Pojačati mjere za poboljšanje porezne discipline, a posebno za smanjenje prijevara povezanih s PDV-om – i smanjenje s tim povezanih ukupnih troškova. |
| --- | --- |

3.

Osigurati stabilan, uravnoteženiji i usmjereniji porezni sustav za poduzeća, uključujući postupnim ukidanjem poreza specifičnih za pojedine sektore koji uzrokuju poremećaje. Sniziti porezno opterećenje za osobe s niskim dohotkom, između ostalog, poboljšanjem učinkovitosti okolišnih poreza. Pojačati mjere za poboljšanje porezne discipline, a posebno za smanjenje prijevara povezanih s PDV-om – i smanjenje s tim povezanih ukupnih troškova.

| 4. | Jačanje dobro usmjerenih mjera aktivne politike za tržište rada, između ostalog, ubrzavanjem uvođenja sustava profiliranja klijenata javne službe za zapošljavanje. Uspostaviti planiranu mentorsku mrežu za mlade i koordinirati je s obrazovnim institucijama i lokalnim dionicima kako bi se povećao obuhvat. Revidirati program javnih radova radi evaluacije njegove djelotvornosti u pomaganju osobama pri pronalasku daljnjeg zaposlenja i dodatno osnažiti njegove pokretačke elemente. Razmotriti produljenje razdoblja prava na naknadu za nezaposlene, uzimajući u obzir prosječno vrijeme potrebno za pronalazak novog zaposlenja i poveznicu s pokretačkim mjerama. Unaprijediti primjerenosti i obuhvat socijalne pomoći uz jačanje poveznice s pokretanjem. Kako bi se smanjilo siromaštvo, provesti racionalizirane i integrirane mjere politike s ciljem značajnog smanjenja siromaštva, osobito među djecom i Romima. |
| --- | --- |

4.

Jačanje dobro usmjerenih mjera aktivne politike za tržište rada, između ostalog, ubrzavanjem uvođenja sustava profiliranja klijenata javne službe za zapošljavanje. Uspostaviti planiranu mentorsku mrežu za mlade i koordinirati je s obrazovnim institucijama i lokalnim dionicima kako bi se povećao obuhvat. Revidirati program javnih radova radi evaluacije njegove djelotvornosti u pomaganju osobama pri pronalasku daljnjeg zaposlenja i dodatno osnažiti njegove pokretačke elemente. Razmotriti produljenje razdoblja prava na naknadu za nezaposlene, uzimajući u obzir prosječno vrijeme potrebno za pronalazak novog zaposlenja i poveznicu s pokretačkim mjerama. Unaprijediti primjerenosti i obuhvat socijalne pomoći uz jačanje poveznice s pokretanjem. Kako bi se smanjilo siromaštvo, provesti racionalizirane i integrirane mjere politike s ciljem značajnog smanjenja siromaštva, osobito među djecom i Romima.

| 5. | Stabilizirati regulatorni okvir i poticati tržišno natjecanje, između ostalog, uklanjanjem prepreka u sektoru usluga. Poduzeti ambicioznije korake za jačanje natjecanja i transparentnosti u javnoj nabavi, uključujući bolju uporabu e‐javne nabave i daljnje smanjenje korupcije te ukupnog administrativnog tereta. |
| --- | --- |

5.

Stabilizirati regulatorni okvir i poticati tržišno natjecanje, između ostalog, uklanjanjem prepreka u sektoru usluga. Poduzeti ambicioznije korake za jačanje natjecanja i transparentnosti u javnoj nabavi, uključujući bolju uporabu e‐javne nabave i daljnje smanjenje korupcije te ukupnog administrativnog tereta.

| 6. | Provesti nacionalnu strategiju sprečavanja ranog napuštanja školovanja s usmjerenošću na polaznike koji prekidaju strukovno obrazovanje i osposobljavanje. Uspostaviti sistematski pristup promicanju uključivog tradicionalnog obrazovanja za skupine u nepovoljnijem položaju, osobito Roma. Podupirati prijelaz između različitih faza obrazovanja prema tržištu rada te intenzivno pratiti provedbu reforme strukovnog osposobljavanja. Provesti reformu višeg obrazovanja koje omogućuje bolje tercijarne rezultate, osobito studenata u nepovoljnijem položaju. |
| --- | --- |

6.

Provesti nacionalnu strategiju sprečavanja ranog napuštanja školovanja s usmjerenošću na polaznike koji prekidaju strukovno obrazovanje i osposobljavanje. Uspostaviti sistematski pristup promicanju uključivog tradicionalnog obrazovanja za skupine u nepovoljnijem položaju, osobito Roma. Podupirati prijelaz između različitih faza obrazovanja prema tržištu rada te intenzivno pratiti provedbu reforme strukovnog osposobljavanja. Provesti reformu višeg obrazovanja koje omogućuje bolje tercijarne rezultate, osobito studenata u nepovoljnijem položaju.

| 7. | Revidirati učinak regulacije cijena energenata na poticaje za ulaganja i natjecanje na tržištima električne struje i plina. Poduzeti daljnje korake kako bi se osigurala autonomija nacionalnog regulatornog tijela pri uspostavi mrežnih naknada i uvjeta. Poduzeti mjere za povećanje energetske učinkovitosti, posebno u rezidencijalnom sektoru. Dodatno povećati održivost prijevoznog sustava, između ostalog, smanjenjem operativnih troškova i revizijom sustava naknada poduzeća u državnom vlasništvu u sektoru prijevoza. |
| --- | --- |

7.

Revidirati učinak regulacije cijena energenata na poticaje za ulaganja i natjecanje na tržištima električne struje i plina. Poduzeti daljnje korake kako bi se osigurala autonomija nacionalnog regulatornog tijela pri uspostavi mrežnih naknada i uvjeta. Poduzeti mjere za povećanje energetske učinkovitosti, posebno u rezidencijalnom sektoru. Dodatno povećati održivost prijevoznog sustava, između ostalog, smanjenjem operativnih troškova i revizijom sustava naknada poduzeća u državnom vlasništvu u sektoru prijevoza.

Sastavljeno u Bruxellesu 8. srpnja 2014.

Za Vijeće

Predsjednik

P. C. PADOAN

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  Zadržana za 2014. Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

3

(4)  SL C 217, 30.7.2013., str. 37.

4

(5)  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

5

---

| 29.7.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 247/83 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 247/83

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 8. srpnja 2014.

o Nacionalnom programu reformi Malte za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Malte za 2014.

2014/C 247/16

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Europsko vijeće se 26. ožujka 2010. složilo s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za radna mjesta i rast Europa 2020. koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika te je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno poduzeti mjere radi jačanja potencijala Europe u području održivog razvoja i konkurentnosti. |
| --- | --- |

(1)

Europsko vijeće se 26. ožujka 2010. složilo s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za radna mjesta i rast Europa 2020. koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika te je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno poduzeti mjere radi jačanja potencijala Europe u području održivog razvoja i konkurentnosti.

| (2) | Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

| (3) | Šefovi država ili vlada država članica donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši usklađen okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Odlučili su da je potrebno poduzeti mjere na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. i provedbi preporuka za pojedine zemlje. |
| --- | --- |

(3)

Šefovi država ili vlada država članica donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši usklađen okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Odlučili su da je potrebno poduzeti mjere na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. i provedbi preporuka za pojedine zemlje.

| (4) | Vijeće je 9. srpnja 2013. donijelo Preporuku (4) o nacionalnom programu reformi Malte za 2013. i dostavilo svoje mišljenje o ažuriranom programu stabilnosti Malte za razdoblje 2012. – 2016. Komisija je 15. studenoga 2013. dostavila mišljenje o nacrtu proračunskog plana Malte za 2014. u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5). |
| --- | --- |

(4)

Vijeće je 9. srpnja 2013. donijelo Preporuku (4) o nacionalnom programu reformi Malte za 2013. i dostavilo svoje mišljenje o ažuriranom programu stabilnosti Malte za razdoblje 2012. – 2016. Komisija je 15. studenoga 2013. dostavila mišljenje o nacrtu proračunskog plana Malte za 2014. u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5).

| (5) | Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra za koordinaciju ekonomske politike za 2014. Komisija je također 13. studenoga 2013., na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011, usvojila Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem je Malta prepoznata kao jedna od država članica za koju je potrebno izvršiti detaljno preispitivanje. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra za koordinaciju ekonomske politike za 2014. Komisija je također 13. studenoga 2013., na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011, usvojila Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem je Malta prepoznata kao jedna od država članica za koju je potrebno izvršiti detaljno preispitivanje.

| (6) | Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave. |
| --- | --- |

(6)

Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave.

| (7) | Komisija je 5. ožujka 2014. objavila rezultate detaljnog preispitivanja za Maltu u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Komisija na temelju analize zaključuje da na Malti više nisu prisutne makroekonomske neravnoteže u smislu postupka u slučaju makroekonomske neravnoteže. Iako je zaduženost i dalje visoka, čini se da su rizici za održivost duga privatnog i javnog sektora i stabilnost financijskog sektora pod nadzorom, ali ih valja i dalje pratiti. Posebno se čini da su pokazatelji financijske stabilnosti dobri. Ipak, s obzirom na strukturnu prirodu rizika u tom sektoru od ključne je važnosti nastavak provedbe postojećih razboritih postupaka nadzora i preuzimanja rizika. Tržište nekretnina se stabiliziralo, pa su i rizici koji proizlaze iz prekomjerne izloženosti imovini ograničeni. Privatni je dug u padu, a razduživanje poduzeća odvija se uredno i pritisci kreditnog tržišta su ograničeni. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 5. ožujka 2014. objavila rezultate detaljnog preispitivanja za Maltu u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Komisija na temelju analize zaključuje da na Malti više nisu prisutne makroekonomske neravnoteže u smislu postupka u slučaju makroekonomske neravnoteže. Iako je zaduženost i dalje visoka, čini se da su rizici za održivost duga privatnog i javnog sektora i stabilnost financijskog sektora pod nadzorom, ali ih valja i dalje pratiti. Posebno se čini da su pokazatelji financijske stabilnosti dobri. Ipak, s obzirom na strukturnu prirodu rizika u tom sektoru od ključne je važnosti nastavak provedbe postojećih razboritih postupaka nadzora i preuzimanja rizika. Tržište nekretnina se stabiliziralo, pa su i rizici koji proizlaze iz prekomjerne izloženosti imovini ograničeni. Privatni je dug u padu, a razduživanje poduzeća odvija se uredno i pritisci kreditnog tržišta su ograničeni.

| (8) | Malta je 16. travnja 2014. dostavila svoj nacionalni program reformi koji je ažuriran 8. svibnja 2014., a 30. travnja 2014. dostavila je svoj program stabilnosti za 2014. Kako bi se uzela u obzir njihova međusobna povezanost, ti su programi ocijenjeni istodobno. |
| --- | --- |

(8)

Malta je 16. travnja 2014. dostavila svoj nacionalni program reformi koji je ažuriran 8. svibnja 2014., a 30. travnja 2014. dostavila je svoj program stabilnosti za 2014. Kako bi se uzela u obzir njihova međusobna povezanost, ti su programi ocijenjeni istodobno.

| (9) | Cilj proračunske strategije naznačen u programu stabilnosti za 2014. jest održivo smanjenje prekomjernog deficita do 2014. i postupno približavanje srednjoročnom cilju strukturno uravnoteženog stanja proračuna, što je više od zahtjeva Pakta o stabilnosti i rastu. Međutim, u razdoblju programa ne planira se ostvarenje srednjoročnog cilja. U 2014. planirana (preračunata) strukturna prilagodba neznatno je manja od preporučene. Nakon planiranog smanjenja prekomjernog deficita, u 2015. planira se malo odstupanje od plana prilagodbe na kojem se temelji srednjoročni cilj. Nakon toga planirano godišnje kretanje u odnosu na srednjoročni cilj uglavnom je u skladu sa zahtjevom od najmanje 0,5 % BDP-a. Programom stabilnosti predviđa se da će državni dug, koji je 2013. iznosio 73 % BDP-a, od 2014. krenuti silaznom putanjom, u skladu s referentnim mjerilom za smanjenje duga. Općenito, ciljevi programa uglavnom su u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Makroekonomski scenarij za 2014. i 2015. na kojem se temelje proračunska predviđanja programa stabilnosti, a koji je potvrdilo neovisno tijelo (nacionalni ured za reviziju), djeluje uvjerljivo s obzirom na to da su predviđanja gospodarskog rasta tek nešto niža od onih koja su za te godine navedena u proljetnoj prognozi Komisijinih službi za 2014.
  Međutim, rizici koji se odnose na proračunske ciljeve pokazuju negativnu tendenciju jer planirano povećanje strukturnih prihoda tijekom razdoblja programa nije u potpunosti poduprto mjerama, pa je moguće da će zbog prekoračenja rashoda isplate biti veće od onih koje su predviđene proračunom. Prema Komisijinoj prognozi očekuje se da će Malta 2014. na održiv način smanjiti svoj prekomjerni deficit. Istodobno na temelju Komisijine prognoze fiskalna prilagodba u razdoblju 2013. – 2014. zaostaje za 1,6 % BDP-a u odnosu na (ispravljenu) promjenu strukturnog salda i za 1,25 % BDP-a u odnosu na procjenu potrebnih mjera u vrijeme preporuke u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita. Iako za ostvarenje referentnog mjerila za smanjenje duga u 2014. nema dodatnih rezervi, rizici scenarija duga pokazuju pozitivnu tendenciju. |
| --- | --- |

(9)

Cilj proračunske strategije naznačen u programu stabilnosti za 2014. jest održivo smanjenje prekomjernog deficita do 2014. i postupno približavanje srednjoročnom cilju strukturno uravnoteženog stanja proračuna, što je više od zahtjeva Pakta o stabilnosti i rastu. Međutim, u razdoblju programa ne planira se ostvarenje srednjoročnog cilja. U 2014. planirana (preračunata) strukturna prilagodba neznatno je manja od preporučene. Nakon planiranog smanjenja prekomjernog deficita, u 2015. planira se malo odstupanje od plana prilagodbe na kojem se temelji srednjoročni cilj. Nakon toga planirano godišnje kretanje u odnosu na srednjoročni cilj uglavnom je u skladu sa zahtjevom od najmanje 0,5 % BDP-a. Programom stabilnosti predviđa se da će državni dug, koji je 2013. iznosio 73 % BDP-a, od 2014. krenuti silaznom putanjom, u skladu s referentnim mjerilom za smanjenje duga. Općenito, ciljevi programa uglavnom su u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Makroekonomski scenarij za 2014. i 2015. na kojem se temelje proračunska predviđanja programa stabilnosti, a koji je potvrdilo neovisno tijelo (nacionalni ured za reviziju), djeluje uvjerljivo s obzirom na to da su predviđanja gospodarskog rasta tek nešto niža od onih koja su za te godine navedena u proljetnoj prognozi Komisijinih službi za 2014.

Međutim, rizici koji se odnose na proračunske ciljeve pokazuju negativnu tendenciju jer planirano povećanje strukturnih prihoda tijekom razdoblja programa nije u potpunosti poduprto mjerama, pa je moguće da će zbog prekoračenja rashoda isplate biti veće od onih koje su predviđene proračunom. Prema Komisijinoj prognozi očekuje se da će Malta 2014. na održiv način smanjiti svoj prekomjerni deficit. Istodobno na temelju Komisijine prognoze fiskalna prilagodba u razdoblju 2013. – 2014. zaostaje za 1,6 % BDP-a u odnosu na (ispravljenu) promjenu strukturnog salda i za 1,25 % BDP-a u odnosu na procjenu potrebnih mjera u vrijeme preporuke u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita. Iako za ostvarenje referentnog mjerila za smanjenje duga u 2014. nema dodatnih rezervi, rizici scenarija duga pokazuju pozitivnu tendenciju.

| (10) | U 2015. postoji rizik znatnog odstupanja od pretpostavki na kojima se temelji ostvarenje srednjoročnog cilja. Vijeće na temelju svoje ocjene programa stabilnosti i Komisijine prognoze, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97, smatra da, iako su planirani ukupni deficit i dug opće države Malte u skladu s preporukom u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita, potrebno je uložiti dodatne napore kako bi se strukturna prilagodba u 2014. uskladila s preporučenom i osigurale odgovarajuće pretpostavke za ostvarenje srednjoročnog cilja od 2015. |
| --- | --- |

(10)

U 2015. postoji rizik znatnog odstupanja od pretpostavki na kojima se temelji ostvarenje srednjoročnog cilja. Vijeće na temelju svoje ocjene programa stabilnosti i Komisijine prognoze, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97, smatra da, iako su planirani ukupni deficit i dug opće države Malte u skladu s preporukom u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita, potrebno je uložiti dodatne napore kako bi se strukturna prilagodba u 2014. uskladila s preporučenom i osigurale odgovarajuće pretpostavke za ostvarenje srednjoročnog cilja od 2015.

| (11) | Neobvezujuća priroda fiskalnog okvira Malte i kratko razdoblje fiskalnog planiranja ne podupiru zdravo fiskalno stanje. Donošenje zakonodavstva koje je trebalo stupiti na snagu do kraja 2013. u cilju ispunjavanja zahtjeva Direktive Vijeća 2011/85/EU (6) i Fiskalnog ugovora odgođeno je. Međutim, Vlada je u skladu s programom stabilnosti nedavno odobrila Zakon o fiskalnoj odgovornosti, koji će biti proslijeđen Parlamentu na prihvaćanje. Nacrtom zakona predviđa se uvođenje pravila o strukturno uravnoteženom proračunu, pravila o dugu, kontinuiranog trogodišnjeg‐ proračunskog okvira i postupna uspostava Fiskalnog vijeća, koje će biti zaduženo za odobravanje vladinih službenih makroekonomskih i fiskalnih prognoza te ex ante i ex post nadzor nad poštovanjem fiskalnih pravila. |
| --- | --- |

(11)

Neobvezujuća priroda fiskalnog okvira Malte i kratko razdoblje fiskalnog planiranja ne podupiru zdravo fiskalno stanje. Donošenje zakonodavstva koje je trebalo stupiti na snagu do kraja 2013. u cilju ispunjavanja zahtjeva Direktive Vijeća 2011/85/EU (6) i Fiskalnog ugovora odgođeno je. Međutim, Vlada je u skladu s programom stabilnosti nedavno odobrila Zakon o fiskalnoj odgovornosti, koji će biti proslijeđen Parlamentu na prihvaćanje. Nacrtom zakona predviđa se uvođenje pravila o strukturno uravnoteženom proračunu, pravila o dugu, kontinuiranog trogodišnjeg‐ proračunskog okvira i postupna uspostava Fiskalnog vijeća, koje će biti zaduženo za odobravanje vladinih službenih makroekonomskih i fiskalnih prognoza te ex ante i ex post nadzor nad poštovanjem fiskalnih pravila.

| (12) | Očekuje se spajanje odjela financijske uprave Malte u jedno tijelo, čime bi se trebao pojednostavniti postupak naplate poreza i spriječiti utaja poreza. Kako bi se poboljšala porezna disciplina i potaknula naplata potraživanja, revidirane su kazne u zakonodavstvu o PDV-u i kamate na porezni dug. Uvedene su i razne druge mjere za koje se očekuje da će konsolidirati porezni sustav Malte. Te mjere idu u pravom smjeru, ali njihov bi se učinak tek trebao osjetiti. |
| --- | --- |

(12)

Očekuje se spajanje odjela financijske uprave Malte u jedno tijelo, čime bi se trebao pojednostavniti postupak naplate poreza i spriječiti utaja poreza. Kako bi se poboljšala porezna disciplina i potaknula naplata potraživanja, revidirane su kazne u zakonodavstvu o PDV-u i kamate na porezni dug. Uvedene su i razne druge mjere za koje se očekuje da će konsolidirati porezni sustav Malte. Te mjere idu u pravom smjeru, ali njihov bi se učinak tek trebao osjetiti.

| (13) | Iako su izazovi za dugoročnu održivost javnih financija Malte još uvijek prisutni, zasada se bilježi neznatan napredak u reformama mirovinskog sustava i održivosti zdravstvenih usluga. Osnovana je Skupina za mirovinsku strategiju koja bi trebala procijeniti sve mogućnosti reforme mirovinskog sustava, ali su se malteške vlasti obvezale da neće podizati zakonsku dob za umirovljenje izvan granica određenih mirovinskom reformom iz 2006. Malta te nedostatke namjerava riješiti mjerama na tržištu rada, ponajprije nedavno donesenom strategijom aktivnog starenja, ali malo je vjerojatno da će se time riješiti problem. Tom izazovu pridonosi i problem održivosti zdravstvenog sustava s obzirom na predviđeno povećanje rashoda povezano sa starenjem stanovništva. Upravo je predstavljen nacrt nacionalne strategije za zdravstvene sustave, ali nije jasno kako će se ona provesti i koje će biti njezine koristi u smislu ekonomičnosti i održivosti. Potrebno je učvrstiti javnu primarnu zaštitu. |
| --- | --- |

(13)

Iako su izazovi za dugoročnu održivost javnih financija Malte još uvijek prisutni, zasada se bilježi neznatan napredak u reformama mirovinskog sustava i održivosti zdravstvenih usluga. Osnovana je Skupina za mirovinsku strategiju koja bi trebala procijeniti sve mogućnosti reforme mirovinskog sustava, ali su se malteške vlasti obvezale da neće podizati zakonsku dob za umirovljenje izvan granica određenih mirovinskom reformom iz 2006. Malta te nedostatke namjerava riješiti mjerama na tržištu rada, ponajprije nedavno donesenom strategijom aktivnog starenja, ali malo je vjerojatno da će se time riješiti problem. Tom izazovu pridonosi i problem održivosti zdravstvenog sustava s obzirom na predviđeno povećanje rashoda povezano sa starenjem stanovništva. Upravo je predstavljen nacrt nacionalne strategije za zdravstvene sustave, ali nije jasno kako će se ona provesti i koje će biti njezine koristi u smislu ekonomičnosti i održivosti. Potrebno je učvrstiti javnu primarnu zaštitu.

| (14) | Na Malti je i dalje visoka stopa mladih koji rano napuštaju školovanje, ali poduzimaju se mjere kako bi se ona smanjila i uspostavljen je sveobuhvatan sustav praćenja. Međutim, stjecanje osnovnih vještina i dalje je na niskoj razini, što pridonosi slaboj razini pismenosti i ranom napuštanju školovanja. Očekuje se da će pravilna provedba nedavno donesene nacionalne strategije pismenosti poduprijeti napore u otklanjanju tog nedostatka. Ona će se dopuniti dodatnim mjerama, za koje se očekuje da će povećati važnost osposobljavanja i obrazovanja na tržištu rada. Te mjere obuhvaćaju reformu okvira naukovanja, utvrđivanje strategije cjeloživotnog učenja, uvođenje učenja kroz rad u strukovno obrazovanje i osposobljavanje te poseban program koji se financira iz Europskog socijalnog fonda. |
| --- | --- |

(14)

Na Malti je i dalje visoka stopa mladih koji rano napuštaju školovanje, ali poduzimaju se mjere kako bi se ona smanjila i uspostavljen je sveobuhvatan sustav praćenja. Međutim, stjecanje osnovnih vještina i dalje je na niskoj razini, što pridonosi slaboj razini pismenosti i ranom napuštanju školovanja. Očekuje se da će pravilna provedba nedavno donesene nacionalne strategije pismenosti poduprijeti napore u otklanjanju tog nedostatka. Ona će se dopuniti dodatnim mjerama, za koje se očekuje da će povećati važnost osposobljavanja i obrazovanja na tržištu rada. Te mjere obuhvaćaju reformu okvira naukovanja, utvrđivanje strategije cjeloživotnog učenja, uvođenje učenja kroz rad u strukovno obrazovanje i osposobljavanje te poseban program koji se financira iz Europskog socijalnog fonda.

| (15) | Malta trenutačno provodi niz značajnih mjera kojima se namjerava povećati sudjelovanje žena na tržištu rada, posebice osiguravanjem besplatnih usluga skrbi o djeci za kućanstva u kojima su roditelji u radnom odnosu ili na daljnjem obrazovanju. Učinkovita provedba bit će od ključne važnosti. Osim toga, nadležna tijela pomažu u osiguravanju skrbi o djeci poslije nastave te otvaraju mogućnosti slanja djece u školu prije službenog radnog vremena kako bi se roditeljstvo što bolje uskladilo s poslovnim obvezama. Predviđeni su i porezni poticaji kako bi se roditelji potaknuli da šalju djecu u ustanove za čuvanje djece koje su već funkcionirale i u okviru prethodnih programa. Međutim, ne čini se dovoljno u smislu osiguravanja i promicanja fleksibilnih radnih uvjeta, primjerice rada na daljinu i fleksibilnog radnog vremena, što bi pomoglo u reintegraciji žena na tržište rada. |
| --- | --- |

(15)

Malta trenutačno provodi niz značajnih mjera kojima se namjerava povećati sudjelovanje žena na tržištu rada, posebice osiguravanjem besplatnih usluga skrbi o djeci za kućanstva u kojima su roditelji u radnom odnosu ili na daljnjem obrazovanju. Učinkovita provedba bit će od ključne važnosti. Osim toga, nadležna tijela pomažu u osiguravanju skrbi o djeci poslije nastave te otvaraju mogućnosti slanja djece u školu prije službenog radnog vremena kako bi se roditeljstvo što bolje uskladilo s poslovnim obvezama. Predviđeni su i porezni poticaji kako bi se roditelji potaknuli da šalju djecu u ustanove za čuvanje djece koje su već funkcionirale i u okviru prethodnih programa. Međutim, ne čini se dovoljno u smislu osiguravanja i promicanja fleksibilnih radnih uvjeta, primjerice rada na daljinu i fleksibilnog radnog vremena, što bi pomoglo u reintegraciji žena na tržište rada.

| (16) | Kako bi dodatno poboljšala svoju međunarodnu konkurentnost i istodobno izbjegla mogući negativan učinak neusklađenosti između kretanja plaća i produktivnosti, Malta još mora otkloniti infrastrukturne nedostatke u sektoru energetike i prometa koji guše njezin potencijal, posebice s obzirom na visoke troškove energije. Električni spojni vod s Italijom trebao bi biti dovršen ove godine, čime će se poboljšati sigurnost opskrbe te omogućiti diversifikacija opskrbe i korištenje vanjske obnovljive energije. Delimara LNG terminal i planirano spajanje s europskom plinskom mrežom također će pridonijeti energetskoj raznolikosti, čime bi se trebala smanjiti ovisnost Malte o jednom glavnom izvoru energije i povećati njezina privlačnost kao mjesta poslovanja. Domaći obnovljivi izvori energije, uz izuzetak nekoliko uspješnih primjera u području fotovoltaične energije, potencijal su koji tek treba iskoristiti. |
| --- | --- |

(16)

Kako bi dodatno poboljšala svoju međunarodnu konkurentnost i istodobno izbjegla mogući negativan učinak neusklađenosti između kretanja plaća i produktivnosti, Malta još mora otkloniti infrastrukturne nedostatke u sektoru energetike i prometa koji guše njezin potencijal, posebice s obzirom na visoke troškove energije. Električni spojni vod s Italijom trebao bi biti dovršen ove godine, čime će se poboljšati sigurnost opskrbe te omogućiti diversifikacija opskrbe i korištenje vanjske obnovljive energije. Delimara LNG terminal i planirano spajanje s europskom plinskom mrežom također će pridonijeti energetskoj raznolikosti, čime bi se trebala smanjiti ovisnost Malte o jednom glavnom izvoru energije i povećati njezina privlačnost kao mjesta poslovanja. Domaći obnovljivi izvori energije, uz izuzetak nekoliko uspješnih primjera u području fotovoltaične energije, potencijal su koji tek treba iskoristiti.

| (17) | Određene neučinkovitosti javne uprave ograničuju daljnji razvoj poslovne klime na Malti. Iako poboljšanja u javnoj nabavi idu u pravom smjeru, postupci nabave i dalje traju predugo, što ima za posljedicu neučinkovitost javnih rashoda. Mjere nisu povezane s ciljevima, tako da je teško procijeniti njihovu učinkovitost. Troškovi financiranja poduzeća visoki su zbog nedostatka alternativa financiranju zaduživanjem i to opterećuje gospodarsku aktivnost poduzeća. Takvo pogodovanje zaduživanju moglo bi dovesti do prezaduženosti poduzeća i neadekvatne alokacije kapitala. Stoga bi trebalo iskoristiti i druge mogućnosti financiranja, različite od zaduživanja. Neučinkovitosti pravosudnog sustava istaknute u posebnim preporukama za Maltu iz 2013. i dalje su prisutne. Očekuje se da će se dio brojnih Komisijinih prijedloga za reformu pravosuđa iz studenoga 2013. provesti do kraja 2014., ali još uvijek nije objavljen jasan vremenski okvir mjera i redoslijed prioriteta. Osim toga, tek treba vidjeti kakav će biti njihov utjecaj na zaostatke, posebice s obzirom na nedostatke koji su prethodno navedeni. |
| --- | --- |

(17)

Određene neučinkovitosti javne uprave ograničuju daljnji razvoj poslovne klime na Malti. Iako poboljšanja u javnoj nabavi idu u pravom smjeru, postupci nabave i dalje traju predugo, što ima za posljedicu neučinkovitost javnih rashoda. Mjere nisu povezane s ciljevima, tako da je teško procijeniti njihovu učinkovitost. Troškovi financiranja poduzeća visoki su zbog nedostatka alternativa financiranju zaduživanjem i to opterećuje gospodarsku aktivnost poduzeća. Takvo pogodovanje zaduživanju moglo bi dovesti do prezaduženosti poduzeća i neadekvatne alokacije kapitala. Stoga bi trebalo iskoristiti i druge mogućnosti financiranja, različite od zaduživanja. Neučinkovitosti pravosudnog sustava istaknute u posebnim preporukama za Maltu iz 2013. i dalje su prisutne. Očekuje se da će se dio brojnih Komisijinih prijedloga za reformu pravosuđa iz studenoga 2013. provesti do kraja 2014., ali još uvijek nije objavljen jasan vremenski okvir mjera i redoslijed prioriteta. Osim toga, tek treba vidjeti kakav će biti njihov utjecaj na zaostatke, posebice s obzirom na nedostatke koji su prethodno navedeni.

| (18) | Malta je pojačala regulatorni nadzor kako bi osigurala stabilnost financijskog sektora. Funkcijama središnje banke Malte dodana je funkcija makrobonitetnog nadzora, a poseban naglasak stavlja se na pitanja financijske stabilnosti, dok je Zajednički odbor za financijsku stabilnost ugrađen u zakonodavstvo. Provedene su zadovoljavajuće mjere za poboljšanje rezerviranja za gubitke po kreditima, uglavnom revizijom bankarskog propisa br. 9. |
| --- | --- |

(18)

Malta je pojačala regulatorni nadzor kako bi osigurala stabilnost financijskog sektora. Funkcijama središnje banke Malte dodana je funkcija makrobonitetnog nadzora, a poseban naglasak stavlja se na pitanja financijske stabilnosti, dok je Zajednički odbor za financijsku stabilnost ugrađen u zakonodavstvo. Provedene su zadovoljavajuće mjere za poboljšanje rezerviranja za gubitke po kreditima, uglavnom revizijom bankarskog propisa br. 9.

| (19) | U kontekstu europskog semestra Komisija je napravila sveobuhvatnu analizu gospodarske politike Malte. Donijela je procjenu nacionalnog programa reformi i programa stabilnosti. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku na Malti, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom davanjem doprinosa EU-a budućim nacionalnim odlukama. Njezine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 5. u nastavku. |
| --- | --- |

(19)

U kontekstu europskog semestra Komisija je napravila sveobuhvatnu analizu gospodarske politike Malte. Donijela je procjenu nacionalnog programa reformi i programa stabilnosti. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku na Malti, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom davanjem doprinosa EU-a budućim nacionalnim odlukama. Njezine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 5. u nastavku.

| (20) | Vijeće je s obzirom na tu procjenu preispitalo program stabilnosti, a njegovo je mišljenje (7) posebice navedeno u preporuci 1. u nastavku. |
| --- | --- |

(20)

Vijeće je s obzirom na tu procjenu preispitalo program stabilnosti, a njegovo je mišljenje (7) posebice navedeno u preporuci 1. u nastavku.

| (21) | Komisija je osim toga u okviru europskog semestra provela analizu ekonomske politike europodručja u cjelini. Na temelju toga Vijeće je izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (8). Budući da je malteška valuta euro, trebala bi osigurati i cjelovitu te potpunu provedbu tih preporuka. |
| --- | --- |

(21)

Komisija je osim toga u okviru europskog semestra provela analizu ekonomske politike europodručja u cjelini. Na temelju toga Vijeće je izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (8). Budući da je malteška valuta euro, trebala bi osigurati i cjelovitu te potpunu provedbu tih preporuka.

OVIME PREPORUČUJE Malti da u razdoblju 2014. – 2015. poduzme sljedeće mjere:

| 1. | Da do 2014. na održiv način smanji prekomjerni deficit; da u 2015. znatno učvrsti proračunsku strategiju kako bi osigurala potrebnu strukturnu prilagodbu od 0,6 % BDP-a u skladu sa srednjoročnim ciljem; da nakon toga nastavi sa strukturnom prilagodbom od najmanje 0,5 % BDP-a godišnje, a i više ako za to postoje povoljni gospodarski uvjeti ili je to potrebno da se osigura sukladnost s pravilom o dugu, kako bi se udio duga opće države održao u čvrstoj silaznoj putanji; da dovrši postupak donošenja zakona o fiskalnoj odgovornosti u cilju uspostave obvezujućeg višegodišnjeg fiskalnog okvira temeljenog na pravilima i osnivanja neovisne ustanove zadužene za nadzor nad fiskalnim pravilima i odobravanje makroekonomskih prognoza na kojima se temelji fiskalno planiranje; da nastavi poboljšavati poreznu disciplinu i suzbijati utaju poreza osiguravajući kontinuirano uvođenje i ocjenjivanje poduzetih mjera te poduzimajući i dodatne mjere, a posebno promičući uporabu elektroničkih sredstava plaćanja. |
| --- | --- |

1.

Da do 2014. na održiv način smanji prekomjerni deficit; da u 2015. znatno učvrsti proračunsku strategiju kako bi osigurala potrebnu strukturnu prilagodbu od 0,6 % BDP-a u skladu sa srednjoročnim ciljem; da nakon toga nastavi sa strukturnom prilagodbom od najmanje 0,5 % BDP-a godišnje, a i više ako za to postoje povoljni gospodarski uvjeti ili je to potrebno da se osigura sukladnost s pravilom o dugu, kako bi se udio duga opće države održao u čvrstoj silaznoj putanji; da dovrši postupak donošenja zakona o fiskalnoj odgovornosti u cilju uspostave obvezujućeg višegodišnjeg fiskalnog okvira temeljenog na pravilima i osnivanja neovisne ustanove zadužene za nadzor nad fiskalnim pravilima i odobravanje makroekonomskih prognoza na kojima se temelji fiskalno planiranje; da nastavi poboljšavati poreznu disciplinu i suzbijati utaju poreza osiguravajući kontinuirano uvođenje i ocjenjivanje poduzetih mjera te poduzimajući i dodatne mjere, a posebno promičući uporabu elektroničkih sredstava plaćanja.

| 2. | Da osigura dugoročnu održivost javnih financija, nastavi postojeću mirovinsku reformu, npr. ubrzavanjem povećanja zakonske dobi za umirovljenje o čemu su propisi već doneseni i nakon toga da je poveže s promjenama u očekivanom trajanju života; da osigura da se sveobuhvatnom reformom javnog zdravstva postigne ekonomično i održivo korištenje raspoloživih resursa, primjerice jačanjem primarne skrbi. |
| --- | --- |

2.

Da osigura dugoročnu održivost javnih financija, nastavi postojeću mirovinsku reformu, npr. ubrzavanjem povećanja zakonske dobi za umirovljenje o čemu su propisi već doneseni i nakon toga da je poveže s promjenama u očekivanom trajanju života; da osigura da se sveobuhvatnom reformom javnog zdravstva postigne ekonomično i održivo korištenje raspoloživih resursa, primjerice jačanjem primarne skrbi.

| 3. | Da u okviru svojih politika nastavi poduzimati napore u cilju povećanja relevantnosti obrazovanja i osposobljavanja za tržište rada ubrzanjem reforme sustava naukovanja; da dodatno poboljša stjecanje osnovnih vještina i smanji broj učenika koji rano napuštaju školovanje, ponajprije dovršenjem i provedbom najavljene nacionalne strategije pismenosti; da dodatno poboljša sudjelovanje žena na tržištu rada, ponajprije onih koje se žele na njega vratiti, promicanjem fleksibilnih radnih uvjeta. |
| --- | --- |

3.

Da u okviru svojih politika nastavi poduzimati napore u cilju povećanja relevantnosti obrazovanja i osposobljavanja za tržište rada ubrzanjem reforme sustava naukovanja; da dodatno poboljša stjecanje osnovnih vještina i smanji broj učenika koji rano napuštaju školovanje, ponajprije dovršenjem i provedbom najavljene nacionalne strategije pismenosti; da dodatno poboljša sudjelovanje žena na tržištu rada, ponajprije onih koje se žele na njega vratiti, promicanjem fleksibilnih radnih uvjeta.

| 4. | Da poveća energetsku raznolikost u gospodarstvu, među ostalim povećanjem udjela energije iz obnovljivih izvora. |
| --- | --- |

4.

Da poveća energetsku raznolikost u gospodarstvu, među ostalim povećanjem udjela energije iz obnovljivih izvora.

| 5. | Da nastavi ulagati napore kako bi povećala učinkovitost i skratila trajanje postupaka javne nabave; da potiče oblike financiranja poduzeća različite od financiranja zaduživanjem olakšanjem pristupa tržištima kapitala i razvojem fondova poduzetničkog kapitala; i da poveća učinkovitost pravosudnog sustava osiguranjem pravodobne i učinkovite provedbe planirane pravosudne reforme. |
| --- | --- |

5.

Da nastavi ulagati napore kako bi povećala učinkovitost i skratila trajanje postupaka javne nabave; da potiče oblike financiranja poduzeća različite od financiranja zaduživanjem olakšanjem pristupa tržištima kapitala i razvojem fondova poduzetničkog kapitala; i da poveća učinkovitost pravosudnog sustava osiguranjem pravodobne i učinkovite provedbe planirane pravosudne reforme.

Sastavljeno u Bruxellesu 8. srpnja 2014.

Za Vijeće

Predsjednik

P. C. PADOAN

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  Zadržana za 2014. Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

3

(4)  SL C 217, 30.7.2013., str. 59.

4

(5)  Uredba (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o zajedničkim odredbama za praćenje i ocjenu nacrtâ proračunskih planova i osiguranju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju (SL L 140, 27.5.2013., str. 11.).

5

(6)  Direktiva Vijeća 2011/85/EU od 8. studenoga 2011. o zahtjevima za proračunske okvire država članica (SL L 306, 23.11.2011., str. 41.).

6

(7)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

7

(8)  Vidjeti stranicu 141 ovoga Službenog lista.

8

---

| 29.7.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 247/88 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 247/88

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 8. srpnja 2014.

o Nacionalnom programu reformi Nizozemske za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Nizozemske za 2014.

2014/C 247/17

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Europsko vijeće se 26. ožujka 2010. složilo s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za radna mjesta i rast zvane Europa 2020. koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika te je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno poduzimanje mjera radi jačanja potencijala Europe u području održivog razvoja i konkurentnosti. |
| --- | --- |

(1)

Europsko vijeće se 26. ožujka 2010. složilo s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za radna mjesta i rast zvane Europa 2020. koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika te je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno poduzimanje mjera radi jačanja potencijala Europe u području održivog razvoja i konkurentnosti.

| (2) | Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

| (3) | Šefovi država i vlada država članica donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Odlučili su da je potrebno poduzeti mjere na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije „Europa 2020.” i provedbi preporuka za pojedinu državu. |
| --- | --- |

(3)

Šefovi država i vlada država članica donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Odlučili su da je potrebno poduzeti mjere na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije „Europa 2020.” i provedbi preporuka za pojedinu državu.

| (4) | Vijeće je 9. srpnja 2013. donijelo Preporuku (4) o nacionalnom programu reformi Nizozemske za 2013. i dostavilo mišljenje o nizozemskom ažuriranom programu stabilizacije za razdoblje 2012. – 2017. Komisija je 15. studenoga 2013., u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5) dostavila svoje mišljenje o nacrtu proračunskog plana Nizozemske za 2014. |
| --- | --- |

(4)

Vijeće je 9. srpnja 2013. donijelo Preporuku (4) o nacionalnom programu reformi Nizozemske za 2013. i dostavilo mišljenje o nizozemskom ažuriranom programu stabilizacije za razdoblje 2012. – 2017. Komisija je 15. studenoga 2013., u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5) dostavila svoje mišljenje o nacrtu proračunskog plana Nizozemske za 2014.

| (5) | Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra za usklađivanje ekonomske politike za 2014. Komisija je također 13. studenoga 2013., na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011, usvojila Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem je Nizozemska prepoznata kao jedna od država članica za koju je potrebno izvršiti podroban pregled. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra za usklađivanje ekonomske politike za 2014. Komisija je također 13. studenoga 2013., na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011, usvojila Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem je Nizozemska prepoznata kao jedna od država članica za koju je potrebno izvršiti podroban pregled.

| (6) | Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguranje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom kojom se potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave. |
| --- | --- |

(6)

Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguranje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom kojom se potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave.

| (7) | Na temelju članka 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Komisija je 5. ožujka 2014. objavila rezultate svojeg detaljnog preispitivanja za Nizozemsku. Na temelju analize Komisije moguće je zaključiti da se Nizozemska i dalje suočava s makroekonomskim neravnotežama, što zahtijeva praćenje i političko djelovanje. Osobitu pozornost treba posvetiti makroekonomskim kretanjima u pogledu duga privatnog sektora i tekućeg smanjenja stupnja zaduženosti, kao i preostalim nedostacima na tržištu nekretnina. Iako veliki višak na tekućem računu ne predstavlja rizik sličan velikim deficitima te je djelomično povezan s potrebom smanjenja stupnja zaduženosti, Komisija će pratiti razvoj tekućih računa u Nizozemskoj u okviru europskog semestra. |
| --- | --- |

(7)

Na temelju članka 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Komisija je 5. ožujka 2014. objavila rezultate svojeg detaljnog preispitivanja za Nizozemsku. Na temelju analize Komisije moguće je zaključiti da se Nizozemska i dalje suočava s makroekonomskim neravnotežama, što zahtijeva praćenje i političko djelovanje. Osobitu pozornost treba posvetiti makroekonomskim kretanjima u pogledu duga privatnog sektora i tekućeg smanjenja stupnja zaduženosti, kao i preostalim nedostacima na tržištu nekretnina. Iako veliki višak na tekućem računu ne predstavlja rizik sličan velikim deficitima te je djelomično povezan s potrebom smanjenja stupnja zaduženosti, Komisija će pratiti razvoj tekućih računa u Nizozemskoj u okviru europskog semestra.

| (8) | Nizozemska je 29. travnja 2014. podnijela svoj nacionalni program reformi za 2014., a 30. travnja 2014. i program stabilizacije za 2014. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena. |
| --- | --- |

(8)

Nizozemska je 29. travnja 2014. podnijela svoj nacionalni program reformi za 2014., a 30. travnja 2014. i program stabilizacije za 2014. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

| (9) | Cilj je proračunske strategije utvrđene u programu stabilizacije za 2014. osigurati održivost smanjenja prekomjernog deficita u 2013. te do 2015. dostići stanje proračuna blisko srednjoročnom cilju. Srednjoročni cilj jest strukturni deficit od najviše 0,5 % BDP-a, što odražava zahtjeve Pakta o stabilnosti i rastu. Provedene su znatne dodatne fiskalne mjere, no predviđa se da će (ponovno izračunani) strukturni saldo u 2014. i dalje ostati nepromijenjen u usporedbi s 2013., što upućuje na znatno odstupanje od najmanje obvezne prilagodbe od 0,5 % BDP-a. U 2015. predviđa se poboljšanje (ponovno izračunanog) strukturnog salda za 0,3 postotna boda BDP-a. Rashodi će u 2014. i 2015. rasti ukorak s referentnim mjerilom za rashode. Slijedom cjelokupne ocjene proračunske strategije Nizozemske, put prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog cilja djelomično je u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Prema programu stabilizacije, bruto dug opće države bit će stabilan u 2015., a potom se smanjivati. Vjerodostojan je makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunska predviđanja u programu stabilizacije, a koji je pripremio Nizozemski zavod za analizu ekonomskih politika. Opasnosti da se proračunski ciljevi ne uspiju ostvariti znatne su, ali općenito uravnotežene. U proljetnoj prognozi iz 2014. službi Komisije očekuje se stabilizacija strukturnog salda u 2014. i poboljšanje za 0,5 % BDP-a u 2015. Prema Komisijinoj prognozi, Nizozemska će biti u skladu s referentnim mjerilom za rashode u 2014., ali ne i u 2015. Kako bi se povećala mogućnost budućeg rasta Nizozemske, od ključne je važnosti da se zahtijevanom konsolidacijom štite rashodi kojima se potiče rast, poput inovacija i istraživanja, uključujući temeljna istraživanja, obrazovanja i osposobljavanja. Na temelju svoje ocjene programa i Komisijine prognoze te u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97 Vijeće smatra da je Nizozemska svoj deficit opće države dovela do održive razine ispod 3 % BDP-a u 2013., ali joj od 2014. prijeti znatno odstupanje od zahtjeva preventivnog dijela. |
| --- | --- |

(9)

Cilj je proračunske strategije utvrđene u programu stabilizacije za 2014. osigurati održivost smanjenja prekomjernog deficita u 2013. te do 2015. dostići stanje proračuna blisko srednjoročnom cilju. Srednjoročni cilj jest strukturni deficit od najviše 0,5 % BDP-a, što odražava zahtjeve Pakta o stabilnosti i rastu. Provedene su znatne dodatne fiskalne mjere, no predviđa se da će (ponovno izračunani) strukturni saldo u 2014. i dalje ostati nepromijenjen u usporedbi s 2013., što upućuje na znatno odstupanje od najmanje obvezne prilagodbe od 0,5 % BDP-a. U 2015. predviđa se poboljšanje (ponovno izračunanog) strukturnog salda za 0,3 postotna boda BDP-a. Rashodi će u 2014. i 2015. rasti ukorak s referentnim mjerilom za rashode. Slijedom cjelokupne ocjene proračunske strategije Nizozemske, put prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog cilja djelomično je u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Prema programu stabilizacije, bruto dug opće države bit će stabilan u 2015., a potom se smanjivati. Vjerodostojan je makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunska predviđanja u programu stabilizacije, a koji je pripremio Nizozemski zavod za analizu ekonomskih politika. Opasnosti da se proračunski ciljevi ne uspiju ostvariti znatne su, ali općenito uravnotežene. U proljetnoj prognozi iz 2014. službi Komisije očekuje se stabilizacija strukturnog salda u 2014. i poboljšanje za 0,5 % BDP-a u 2015. Prema Komisijinoj prognozi, Nizozemska će biti u skladu s referentnim mjerilom za rashode u 2014., ali ne i u 2015. Kako bi se povećala mogućnost budućeg rasta Nizozemske, od ključne je važnosti da se zahtijevanom konsolidacijom štite rashodi kojima se potiče rast, poput inovacija i istraživanja, uključujući temeljna istraživanja, obrazovanja i osposobljavanja. Na temelju svoje ocjene programa i Komisijine prognoze te u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97 Vijeće smatra da je Nizozemska svoj deficit opće države dovela do održive razine ispod 3 % BDP-a u 2013., ali joj od 2014. prijeti znatno odstupanje od zahtjeva preventivnog dijela.

| (10) | Ključni izazov predstavlja tržište nekretnina, gdje se desetljećima razvijaju nefleksibilnosti i poticaji kojima se narušuje tržišno natjecanje, kojima su oblikovani uzorci stambenog financiranja i štednje u tom sektoru. Sklonost kućanstava da povećavaju bruto hipotekarni dug s obzirom na vrijednost nekretnine uglavnom je posljedica dugotrajnih fiskalnih poticaja, posebice poreznih odbitaka na hipotekarne kamate. Kako bi se navedeni poticaji djelomično riješili, od travnja 2012. provodi se niz mjera. Neke od njih podrazumijevaju prilagodbe fiskalnoj obradi stambenog financiranja. Postupno ograničavanje poreznih odbitaka na hipotekarne kamate i povećavanje poticaja za otplatu zajamčeno je, ali se uvođenje ove mjere odvija presporo da bi znatno utjecalo na dinamiku otplate. Omjer iznosa kredita i vrijednosti nekretnine od 100 % koji bi trebalo postići u 2018. još uvijek je visok. Tržište najma nekretnina ograničeno je propisima i vrlo opsežnim sektorom socijalnog stanovanja koji je opterećen i dugim listama čekanja. Nedavno uvođenje različitih visina najamnine s obzirom na dohodak kućanstva u sektoru socijalnog stanovanja mjera je koja ide u pravom smjeru, ali je njezin učinak ograničen. Korporacijama socijalnog stanovanja još uvijek je dopušteno graditi stanovanja s mjesečnom najamninom koja je viša od gornje granice socijalne najamnine. Iako se u preporukama za 2013. poziva na usmjerenije pružanje podrške kućanstvima kojima je pomoć najpotrebnija rad na tom preusmjeravanju još uvijek je tijeku. Stoga, iako predložene mjere predstavljaju napredak u pravom smjeru, cjelokupna je dinamika reformi spora u rješavanju temeljnih problema te se mora pospješiti kada to dopušta gospodarsko stanje, istodobno i dalje osiguravajući dostupnost socijalnog stanovanja građanima u nepovoljnom položaju koji nisu u mogućnosti steći nekretninu po tržišnim uvjetima, uključujući one na visoko traženim lokacijama. |
| --- | --- |

(10)

Ključni izazov predstavlja tržište nekretnina, gdje se desetljećima razvijaju nefleksibilnosti i poticaji kojima se narušuje tržišno natjecanje, kojima su oblikovani uzorci stambenog financiranja i štednje u tom sektoru. Sklonost kućanstava da povećavaju bruto hipotekarni dug s obzirom na vrijednost nekretnine uglavnom je posljedica dugotrajnih fiskalnih poticaja, posebice poreznih odbitaka na hipotekarne kamate. Kako bi se navedeni poticaji djelomično riješili, od travnja 2012. provodi se niz mjera. Neke od njih podrazumijevaju prilagodbe fiskalnoj obradi stambenog financiranja. Postupno ograničavanje poreznih odbitaka na hipotekarne kamate i povećavanje poticaja za otplatu zajamčeno je, ali se uvođenje ove mjere odvija presporo da bi znatno utjecalo na dinamiku otplate. Omjer iznosa kredita i vrijednosti nekretnine od 100 % koji bi trebalo postići u 2018. još uvijek je visok. Tržište najma nekretnina ograničeno je propisima i vrlo opsežnim sektorom socijalnog stanovanja koji je opterećen i dugim listama čekanja. Nedavno uvođenje različitih visina najamnine s obzirom na dohodak kućanstva u sektoru socijalnog stanovanja mjera je koja ide u pravom smjeru, ali je njezin učinak ograničen. Korporacijama socijalnog stanovanja još uvijek je dopušteno graditi stanovanja s mjesečnom najamninom koja je viša od gornje granice socijalne najamnine. Iako se u preporukama za 2013. poziva na usmjerenije pružanje podrške kućanstvima kojima je pomoć najpotrebnija rad na tom preusmjeravanju još uvijek je tijeku. Stoga, iako predložene mjere predstavljaju napredak u pravom smjeru, cjelokupna je dinamika reformi spora u rješavanju temeljnih problema te se mora pospješiti kada to dopušta gospodarsko stanje, istodobno i dalje osiguravajući dostupnost socijalnog stanovanja građanima u nepovoljnom položaju koji nisu u mogućnosti steći nekretninu po tržišnim uvjetima, uključujući one na visoko traženim lokacijama.

| (11) | Postupnim povećanjem zakonski određene dobi za umirovljenje sa 65 godina u 2012. na 67 godina u 2023. poboljšala se dugoročna održivost mirovinskog sustava. Nizozemska je pokrenula sveobuhvatne reforme javno i privatno financiranih stupova mirovinskog sustava te sustava dugoročne skrbi. To upotpunjuju reforme kojima se stariji radnici potiču na dulji radni vijek, povećavajući mobilnost tržišta rada. Reformama dugoročne skrbi odgovornost se premjestila na općine, uz smanjenje ukupnih rashoda i usmjerenost na veću učinkovitost. Dijelovi tih opsežnih reformi još nisu doneseni. Preostali izazovi uključuju odgovarajuću raspodjelu troškova i rizika unutar naraštaja i među njima te potrebu za praćenjem kvalitete i dostupnosti dugoročne skrbi. Provedbom planova za reformu dugoročne skrbi pospješilo bi se zaustavljanje brzorastućih troškova starenja i time podržalo održivost javnih financija. U tom smislu, kvalitetu i dostupnost dugoročne skrbi treba zadržati na odgovarajućoj razini. |
| --- | --- |

(11)

Postupnim povećanjem zakonski određene dobi za umirovljenje sa 65 godina u 2012. na 67 godina u 2023. poboljšala se dugoročna održivost mirovinskog sustava. Nizozemska je pokrenula sveobuhvatne reforme javno i privatno financiranih stupova mirovinskog sustava te sustava dugoročne skrbi. To upotpunjuju reforme kojima se stariji radnici potiču na dulji radni vijek, povećavajući mobilnost tržišta rada. Reformama dugoročne skrbi odgovornost se premjestila na općine, uz smanjenje ukupnih rashoda i usmjerenost na veću učinkovitost. Dijelovi tih opsežnih reformi još nisu doneseni. Preostali izazovi uključuju odgovarajuću raspodjelu troškova i rizika unutar naraštaja i među njima te potrebu za praćenjem kvalitete i dostupnosti dugoročne skrbi. Provedbom planova za reformu dugoročne skrbi pospješilo bi se zaustavljanje brzorastućih troškova starenja i time podržalo održivost javnih financija. U tom smislu, kvalitetu i dostupnost dugoročne skrbi treba zadržati na odgovarajućoj razini.

| (12) | Svrha je reformi tržišta rada koje predlaže Vlada povećati sudjelovanje i mobilnost na tržištu rada. Cilj je Zakona o sudjelovanju poticanje sudjelovanja na tržištu rada. Međutim te reforme još nisu sadržane u zakonu. Povrh toga potrebne su daljnje mjere za smanjenje fiskalnih nepoticajnih mjera i poboljšanje zapošljivosti osoba na rubu tržišta rada, uključujući žene, osobe s migrantskim podrijetlom, osobe s invaliditetom i starije osobe. Nizozemska je najavila reforme programa naknada za nezaposlenost i relativno strogog radnog zakonodavstva, uključujući poreznu olakšicu u cilju povećanja sudjelovanja. Unatoč tomu, iako te mjere idu u pravom smjeru, one se ne mogu u potpunosti ocijeniti sve dok ne budu provedene. Bržim uklanjanjem preostalih nepoticajnih mjera za primatelje drugog dohotka u kućanstvu radi povećanja radnih sati mogao bi se dodatno ublažiti budući manjak radne snage. Konačno, boljom upotrebom postojeće fleksibilnosti institucionalnog okvira za diferenciranije povećanje plaća moguće je podržati cjelokupni dohodak kućanstva te stoga i domaću potražnju bez narušavanja tržišnog natjecanja. |
| --- | --- |

(12)

Svrha je reformi tržišta rada koje predlaže Vlada povećati sudjelovanje i mobilnost na tržištu rada. Cilj je Zakona o sudjelovanju poticanje sudjelovanja na tržištu rada. Međutim te reforme još nisu sadržane u zakonu. Povrh toga potrebne su daljnje mjere za smanjenje fiskalnih nepoticajnih mjera i poboljšanje zapošljivosti osoba na rubu tržišta rada, uključujući žene, osobe s migrantskim podrijetlom, osobe s invaliditetom i starije osobe. Nizozemska je najavila reforme programa naknada za nezaposlenost i relativno strogog radnog zakonodavstva, uključujući poreznu olakšicu u cilju povećanja sudjelovanja. Unatoč tomu, iako te mjere idu u pravom smjeru, one se ne mogu u potpunosti ocijeniti sve dok ne budu provedene. Bržim uklanjanjem preostalih nepoticajnih mjera za primatelje drugog dohotka u kućanstvu radi povećanja radnih sati mogao bi se dodatno ublažiti budući manjak radne snage. Konačno, boljom upotrebom postojeće fleksibilnosti institucionalnog okvira za diferenciranije povećanje plaća moguće je podržati cjelokupni dohodak kućanstva te stoga i domaću potražnju bez narušavanja tržišnog natjecanja.

| (13) | Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu nizozemske ekonomske politike. Donijela je procjenu nacionalnog programa reformi i programa stabilnosti. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Nizozemskoj, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 4. u nastavku. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu nizozemske ekonomske politike. Donijela je procjenu nacionalnog programa reformi i programa stabilnosti. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Nizozemskoj, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 4. u nastavku.

| (14) | S obzirom na ovu ocjenu, Vijeće je analiziralo program stabilizacije, a njegovo je mišljenje (6) posebice navedeno u preporuci 1. u nastavku. |
| --- | --- |

(14)

S obzirom na ovu ocjenu, Vijeće je analiziralo program stabilizacije, a njegovo je mišljenje (6) posebice navedeno u preporuci 1. u nastavku.

| (15) | S obzirom na Komisijin podrobni pregled te ovu procjenu Vijeće je pregledalo nacionalni program reforme i program stabilnosti. Preporuke Vijeća na temelju članka 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 2. i 4. u nastavku. |
| --- | --- |

(15)

S obzirom na Komisijin podrobni pregled te ovu procjenu Vijeće je pregledalo nacionalni program reforme i program stabilnosti. Preporuke Vijeća na temelju članka 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 2. i 4. u nastavku.

| (16) | U okviru europskog semestra Komisija je provela i analizu gospodarske politike cjelokupnog europodručja. Na temelju toga Vijeće je izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (7). Budući da je nizozemska državna valuta euro, Nizozemska bi trebala osigurati i cjelovitu te potpunu provedbu tih preporuka, |
| --- | --- |

(16)

U okviru europskog semestra Komisija je provela i analizu gospodarske politike cjelokupnog europodručja. Na temelju toga Vijeće je izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (7). Budući da je nizozemska državna valuta euro, Nizozemska bi trebala osigurati i cjelovitu te potpunu provedbu tih preporuka,

PREPORUČUJE Nizozemskoj da u razdoblju 2014. – 2015. poduzme mjere kojima je cilj:

| 1. | Nakon smanjenja prekomjernog deficita, ojačati proračunske mjere za 2014. s obzirom na novi jaz od 0,5 % BDP-a na temelju proljetne prognoze službi Komisije za 2014., u kojoj se upućuje na rizik od znatnog odstupanja u pogledu preventivnog dijela zahtjevâ Pakta o stabilnosti i rastu. Bitno ojačati proračunsku strategiju u 2015. kako bi se osiguralo postizanje i naknadno održavanje srednjoročnog cilja, te osigurati usklađenost s pravilom o dugu kako bi se osigurao održivi trend smanjivanja visokog udjela duga opće države. Zaštititi rashode u područjima izravno povezanima s rastom poput obrazovanja, inovacija i istraživanja. |
| --- | --- |

1.

Nakon smanjenja prekomjernog deficita, ojačati proračunske mjere za 2014. s obzirom na novi jaz od 0,5 % BDP-a na temelju proljetne prognoze službi Komisije za 2014., u kojoj se upućuje na rizik od znatnog odstupanja u pogledu preventivnog dijela zahtjevâ Pakta o stabilnosti i rastu. Bitno ojačati proračunsku strategiju u 2015. kako bi se osiguralo postizanje i naknadno održavanje srednjoročnog cilja, te osigurati usklađenost s pravilom o dugu kako bi se osigurao održivi trend smanjivanja visokog udjela duga opće države. Zaštititi rashode u područjima izravno povezanima s rastom poput obrazovanja, inovacija i istraživanja.

| 2. | Kada to gospodarsko okruženje dopušta, uložiti veće napore u reformu tržišta nekretnina bržim smanjenjem poreznih odbitaka na hipotekarne kamate te uvođenjem većeg broja tržišno orijentiranih mehanizama za određivanje cijena na tržištu najma nekretnina i dodatnim povezivanjem najamnine s dohotkom kućanstva u sektoru socijalnog stanovanja. Pratiti učinke reformi u području socijalnog stanovanja u pogledu pristupačnosti i dostupnosti kućanstvima s niskim dohotkom. Nastaviti ulagati napore u preusmjeravanje politika za socijalno stanovanje na pružanje podrške kućanstvima kojima je pomoć najpotrebnija. |
| --- | --- |

2.

Kada to gospodarsko okruženje dopušta, uložiti veće napore u reformu tržišta nekretnina bržim smanjenjem poreznih odbitaka na hipotekarne kamate te uvođenjem većeg broja tržišno orijentiranih mehanizama za određivanje cijena na tržištu najma nekretnina i dodatnim povezivanjem najamnine s dohotkom kućanstva u sektoru socijalnog stanovanja. Pratiti učinke reformi u području socijalnog stanovanja u pogledu pristupačnosti i dostupnosti kućanstvima s niskim dohotkom. Nastaviti ulagati napore u preusmjeravanje politika za socijalno stanovanje na pružanje podrške kućanstvima kojima je pomoć najpotrebnija.

| 3. | Provesti reforme drugog mirovinskog stupa osiguravanjem odgovarajuće raspodjele troškova i rizika unutar naraštaja i među njima. Podržati postupno povećanje zakonski određene dobi za umirovljenje mjerama za poboljšanje zapošljivosti starijih radnika. Provesti predviđenu reformu sustava dugotrajne skrbi kako bi se osigurali održivost, pravedan pristup i kvaliteta usluga te pratili njezini učinci. |
| --- | --- |

3.

Provesti reforme drugog mirovinskog stupa osiguravanjem odgovarajuće raspodjele troškova i rizika unutar naraštaja i među njima. Podržati postupno povećanje zakonski određene dobi za umirovljenje mjerama za poboljšanje zapošljivosti starijih radnika. Provesti predviđenu reformu sustava dugotrajne skrbi kako bi se osigurali održivost, pravedan pristup i kvaliteta usluga te pratili njezini učinci.

| 4. | Poduzeti daljnje mjere za ravnopravno sudjelovanje na tržištu rada, posebice osoba na marginama tržišta rada, i smanjenje poreznih nepoticajnih mjera za rad. Provesti reforme radnog zakonodavstva i sustava naknada za nezaposlenost te dalje rješavati nefleksibilnosti na tržištu rada. U suradnji sa socijalnim partnerima i u skladu s nacionalnim praksama, omogućiti diferenciranija povećanja plaća koristeći se u potpunosti postojećim institucionalnim okvirom. |
| --- | --- |

4.

Poduzeti daljnje mjere za ravnopravno sudjelovanje na tržištu rada, posebice osoba na marginama tržišta rada, i smanjenje poreznih nepoticajnih mjera za rad. Provesti reforme radnog zakonodavstva i sustava naknada za nezaposlenost te dalje rješavati nefleksibilnosti na tržištu rada. U suradnji sa socijalnim partnerima i u skladu s nacionalnim praksama, omogućiti diferenciranija povećanja plaća koristeći se u potpunosti postojećim institucionalnim okvirom.

Sastavljeno u Bruxellesu 8. srpnja 2014.

Za Vijeće

Predsjednik

P. C. PADOAN

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  Zadržana za 2014. Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

3

(4)  SL C 217, 30.7.2013., str. 89.

4

(5)  Uredba (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o zajedničkim odredbama za praćenje i procjenu nacrta proračunskih planova i osiguranju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju (SL L 140, 27.5.2013., str.11).

5

(6)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

6

(7)  Vidjeti stranicu 141 ovog Službenog lista.

7

---

| 29.7.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 247/92 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 247/92

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 8. srpnja 2014.

o Nacionalnom programu reformi Austrije za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Austrije za 2014.

2014/C 247/18

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020. temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika, kojom se usredotočuje na glavna područja u kojima je potrebno djelovanje kako bi se potaknuo europski potencijal za održivi rast i konkurentnost. |
| --- | --- |

(1)

Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020. temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika, kojom se usredotočuje na glavna područja u kojima je potrebno djelovanje kako bi se potaknuo europski potencijal za održivi rast i konkurentnost.

| (2) | Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (2), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (2), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

| (3) | Šefovi država ili vlada država članica donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razinama EU-a i europodručja, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Odlučili su o mjerama koje je potrebno poduzeti na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. i provedbi preporuka za pojedine zemlje. |
| --- | --- |

(3)

Šefovi država ili vlada država članica donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razinama EU-a i europodručja, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Odlučili su o mjerama koje je potrebno poduzeti na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. i provedbi preporuka za pojedine zemlje.

| (4) | Vijeće je 9. srpnja 2013. usvojilo Preporuku (3) o nacionalnom programu reformi Austrije za 2013. i dostavilo svoje mišljenje o ažuriranom programu stabilnosti Austrije za razdoblje 2012. – 2017. Komisija je 15. studenoga 2013. dostavila mišljenje o nacrtu proračunskog plana Austrije za 2014., u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4). |
| --- | --- |

(4)

Vijeće je 9. srpnja 2013. usvojilo Preporuku (3) o nacionalnom programu reformi Austrije za 2013. i dostavilo svoje mišljenje o ažuriranom programu stabilnosti Austrije za razdoblje 2012. – 2017. Komisija je 15. studenoga 2013. dostavila mišljenje o nacrtu proračunskog plana Austrije za 2014., u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4).

| (5) | Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2014. Dana 13. studenoga 2013. Komisija je također na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (5) donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem Austrija nije prepoznata kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2014. Dana 13. studenoga 2013. Komisija je također na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (5) donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem Austrija nije prepoznata kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

| (6) | Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave. |
| --- | --- |

(6)

Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave.

| (7) | Austrija je 8. travnja 2014. podnijela svoj nacionalni program reformi za 2014., a 29. travnja 2014. program stabilnosti za 2014. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena. |
| --- | --- |

(7)

Austrija je 8. travnja 2014. podnijela svoj nacionalni program reformi za 2014., a 29. travnja 2014. program stabilnosti za 2014. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

| (8) | Cilj proračunske strategije iz programa stabilnosti za 2014. postići je srednjoročni cilj strukturnog deficita koji ne prelazi 0,45 % BDP-a do 2016., što odražava zahtjeve Pakta o stabilnosti i rastu. Opći državni deficit trajno je smanjen ispod 3 % BDP-a u 2013. (Ponovno izračunani) strukturni saldo trebao je ostati nepromijenjen u 2014., a u 2015. bi se trebao poboljšati za 0,3 postotna boda BDP-a, što bi značilo da je u obje godine prilično udaljen od potrebne prilagodbe. Rast rashoda 2014. i 2015. također će znatno odstupiti od referentnog mjerila za rashode. Austrija je 12. svibnja 2014. najavila skup dodatnih mjera za prihode i rashode. Ako se te mjere provedu strogo i pravodobno, austrijska proračunska strategija više neće podrazumijevati predviđeno znatno odstupanje od kretanja prilagodbe prema ostvarivanju srednjoročnog cilja u 2014. Predviđeno kretanje prilagodbe prema ostvarivanju srednjoročnog cilja istodobno i dalje predstavlja rizik za ispunjenje zahtjeva Pakta o stabilnosti i rastu. U skladu s programom stabilnosti bruto dug opće države znatno će se povećati od gotovo 74,5 % BDP-a u 2013. na 79 % BDP-a u 2014. zbog osnivanja tijela za likvidaciju imovine banke Hypo Alpe Adria, a dug će se početi smanjivati od 2015.
  Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunska predviđanja u okviru programa stabilnosti uvjerljiv je i pripremilo ga je neovisno tijelo, Austrijski institut za ekonomska istraživanja (WIFO). U skladu s proljetnom prognozom službi Komisije za 2014. očekuje se da će se deficit 2014. i 2015. zadržati ispod 3 %. Međutim, predviđeno je pogoršanje strukturnog salda u 2014., a do poboljšanja od samo 0,1 % BDP-a doći će 2015. Na temelju ocjene programa stabilnosti, prognoze Komisije i ocjene dodatnih mjera najavljenih 12. svibnja te u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97 Vijeće smatra da je Austrija održivo smanjila svoj prekomjerni deficit, ali i dalje postoji rizik od znatnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarivanju srednjoročnog cilja u 2014. i 2015. |
| --- | --- |

(8)

Cilj proračunske strategije iz programa stabilnosti za 2014. postići je srednjoročni cilj strukturnog deficita koji ne prelazi 0,45 % BDP-a do 2016., što odražava zahtjeve Pakta o stabilnosti i rastu. Opći državni deficit trajno je smanjen ispod 3 % BDP-a u 2013. (Ponovno izračunani) strukturni saldo trebao je ostati nepromijenjen u 2014., a u 2015. bi se trebao poboljšati za 0,3 postotna boda BDP-a, što bi značilo da je u obje godine prilično udaljen od potrebne prilagodbe. Rast rashoda 2014. i 2015. također će znatno odstupiti od referentnog mjerila za rashode. Austrija je 12. svibnja 2014. najavila skup dodatnih mjera za prihode i rashode. Ako se te mjere provedu strogo i pravodobno, austrijska proračunska strategija više neće podrazumijevati predviđeno znatno odstupanje od kretanja prilagodbe prema ostvarivanju srednjoročnog cilja u 2014. Predviđeno kretanje prilagodbe prema ostvarivanju srednjoročnog cilja istodobno i dalje predstavlja rizik za ispunjenje zahtjeva Pakta o stabilnosti i rastu. U skladu s programom stabilnosti bruto dug opće države znatno će se povećati od gotovo 74,5 % BDP-a u 2013. na 79 % BDP-a u 2014. zbog osnivanja tijela za likvidaciju imovine banke Hypo Alpe Adria, a dug će se početi smanjivati od 2015.

Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunska predviđanja u okviru programa stabilnosti uvjerljiv je i pripremilo ga je neovisno tijelo, Austrijski institut za ekonomska istraživanja (WIFO). U skladu s proljetnom prognozom službi Komisije za 2014. očekuje se da će se deficit 2014. i 2015. zadržati ispod 3 %. Međutim, predviđeno je pogoršanje strukturnog salda u 2014., a do poboljšanja od samo 0,1 % BDP-a doći će 2015. Na temelju ocjene programa stabilnosti, prognoze Komisije i ocjene dodatnih mjera najavljenih 12. svibnja te u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97 Vijeće smatra da je Austrija održivo smanjila svoj prekomjerni deficit, ali i dalje postoji rizik od znatnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarivanju srednjoročnog cilja u 2014. i 2015.

| (9) | U skladu s Ugovorom o stabilnosti, koordinaciji i upravljanju Austrija je u 2012. osnažila svoj fiskalni okvir reformom austrijskog pakta za stabilnost. Mandat austrijskog Fiskalnog vijeća proširen je od studenoga 2013. kao odgovor na zahtjeve Fiskalnog ugovora. I dalje postoji potreba za temeljitom reformom odnosa među različitim razinama vlasti kako bi se bolje uskladile nadležnosti, prepoznata u koalicijskom sporazumu. |
| --- | --- |

(9)

U skladu s Ugovorom o stabilnosti, koordinaciji i upravljanju Austrija je u 2012. osnažila svoj fiskalni okvir reformom austrijskog pakta za stabilnost. Mandat austrijskog Fiskalnog vijeća proširen je od studenoga 2013. kao odgovor na zahtjeve Fiskalnog ugovora. I dalje postoji potreba za temeljitom reformom odnosa među različitim razinama vlasti kako bi se bolje uskladile nadležnosti, prepoznata u koalicijskom sporazumu.

| (10) | Srednjoročni i dugoročni rashodi za mirovine i zdravstvenu skrb te u manjoj mjeri rashodi za dugotrajnu skrb predstavljaju rizik za održivost javnih financija. Godine 2014. na snagu su stupile određene mjere za ograničavanje dostupnosti sustava prijevremenog umirovljenja i povećanje poticaja za produljenje radnog vijeka. No stvarna dob umirovljenja od 58,4 godine u 2012. mnogo je niža od prosjeka EU-a. I dalje je znatno niža od zakonske dobi za umirovljenje (za 5,6 godina za muškarce i 2,6 godina za žene 2012. godine). Nacionalni program reformi sadrži relativno ambiciozne kratkoročne ciljeve za podizanje dobi stvarnog umirovljenja za 1,6 godina u razdoblju 2012. – 2018., a njihovu će provedbu biti potrebno pažljivo pratiti. Nedavne reforme mirovinskog sustava vjerojatno će u određenoj mjeri smanjiti rizik za održivost ako budu popraćene poboljšanjima uvjeta na tržištu rada kojima će se starijim radnicima omogućiti dulji radni vijek. Međutim, ne postoje planovi za uvođenje mjera sa strukturiranijim i dugoročnijim učinkom, kao što je ubrzanje usklađivanja zakonske dobi umirovljenja za muškarce i žene i usklađivanje dobi umirovljenja s promjenama životnog vijeka, što bi dodatno pridonijelo produljenju radnog vijeka i financijskoj održivosti mirovinskog sustava. |
| --- | --- |

(10)

Srednjoročni i dugoročni rashodi za mirovine i zdravstvenu skrb te u manjoj mjeri rashodi za dugotrajnu skrb predstavljaju rizik za održivost javnih financija. Godine 2014. na snagu su stupile određene mjere za ograničavanje dostupnosti sustava prijevremenog umirovljenja i povećanje poticaja za produljenje radnog vijeka. No stvarna dob umirovljenja od 58,4 godine u 2012. mnogo je niža od prosjeka EU-a. I dalje je znatno niža od zakonske dobi za umirovljenje (za 5,6 godina za muškarce i 2,6 godina za žene 2012. godine). Nacionalni program reformi sadrži relativno ambiciozne kratkoročne ciljeve za podizanje dobi stvarnog umirovljenja za 1,6 godina u razdoblju 2012. – 2018., a njihovu će provedbu biti potrebno pažljivo pratiti. Nedavne reforme mirovinskog sustava vjerojatno će u određenoj mjeri smanjiti rizik za održivost ako budu popraćene poboljšanjima uvjeta na tržištu rada kojima će se starijim radnicima omogućiti dulji radni vijek. Međutim, ne postoje planovi za uvođenje mjera sa strukturiranijim i dugoročnijim učinkom, kao što je ubrzanje usklađivanja zakonske dobi umirovljenja za muškarce i žene i usklađivanje dobi umirovljenja s promjenama životnog vijeka, što bi dodatno pridonijelo produljenju radnog vijeka i financijskoj održivosti mirovinskog sustava.

| (11) | Složena struktura upravljanja i relativno snažna usmjerenost na velik i skup bolnički sektor onemogućuju učinkovitu raspodjelu sredstava u austrijskom zdravstvenom sustavu. Određene mjere poduzete su u cilju provedbe reforme zdravstvene skrbi i povećanja troškovne učinkovitosti javne potrošnje. Međutim, to možda neće biti dovoljno za rješavanje strukturnih slabosti u sektoru, a i dalje postoji potreba za postavljanjem ambicioznijih ciljeva u pogledu prelaska s bolničke na izvanbolničku njegu i jačanja preventivne zdravstvene skrbi za koje je javna potrošnja ispod prosjeka za EU. Dobrodošle su najavljene mjere za jačanje primarne zdravstvene skrbi i razvoj programa cjelovite skrbi za kronične bolesnike. Privremeno rješenje za financiranje usluga skrbi predstavlja fond za dugotrajnu skrb u okviru kojeg su sredstva povećana za dodatnih 650 milijuna EUR do 2016., a predviđeno je i dodatno povećanje za 700 milijuna EUR do 2018. Financijskoj održivosti dugotrajne skrbi bit će potrebno posvećivati pozornost i nakon ovog razdoblja. |
| --- | --- |

(11)

Složena struktura upravljanja i relativno snažna usmjerenost na velik i skup bolnički sektor onemogućuju učinkovitu raspodjelu sredstava u austrijskom zdravstvenom sustavu. Određene mjere poduzete su u cilju provedbe reforme zdravstvene skrbi i povećanja troškovne učinkovitosti javne potrošnje. Međutim, to možda neće biti dovoljno za rješavanje strukturnih slabosti u sektoru, a i dalje postoji potreba za postavljanjem ambicioznijih ciljeva u pogledu prelaska s bolničke na izvanbolničku njegu i jačanja preventivne zdravstvene skrbi za koje je javna potrošnja ispod prosjeka za EU. Dobrodošle su najavljene mjere za jačanje primarne zdravstvene skrbi i razvoj programa cjelovite skrbi za kronične bolesnike. Privremeno rješenje za financiranje usluga skrbi predstavlja fond za dugotrajnu skrb u okviru kojeg su sredstva povećana za dodatnih 650 milijuna EUR do 2016., a predviđeno je i dodatno povećanje za 700 milijuna EUR do 2018. Financijskoj održivosti dugotrajne skrbi bit će potrebno posvećivati pozornost i nakon ovog razdoblja.

| (12) | Austrijski porezni sustav i dalje je obilježen visokim poreznim opterećenjem i opterećenjem socijalnog osiguranja za osobe koje su u radnom odnosu, posebice za osobe s niskim dohotkom. U 2012. je 24,7 % BDP-a ostvareno oporezivanjem rada, koje je među najvišim u Uniji. Porezni klin iznosi gotovo 50 % troškova rada. Visoki doprinosi za socijalno osiguranje i porezi za prvi porezni razred vjerojatno će umanjiti poticaje za rad za osobe sa slabim mogućnostima za zaradu i primatelje drugog dohotka u kućanstvu.
  Nedavno doneseni porezni paket obuhvaća ograničeni broj mjera za smanjenje poreznog opterećenja rada, ali se ne iskorištava potencijal za preusmjerenje poreznog opterećenja na poreze koji imaju manje negativno djelovanje na rast, primjerice povremeni porezi na nekretnine, što je područje u kojem su procjene oporezivih vrijednosti odavno zastarjele. |
| --- | --- |

(12)

Austrijski porezni sustav i dalje je obilježen visokim poreznim opterećenjem i opterećenjem socijalnog osiguranja za osobe koje su u radnom odnosu, posebice za osobe s niskim dohotkom. U 2012. je 24,7 % BDP-a ostvareno oporezivanjem rada, koje je među najvišim u Uniji. Porezni klin iznosi gotovo 50 % troškova rada. Visoki doprinosi za socijalno osiguranje i porezi za prvi porezni razred vjerojatno će umanjiti poticaje za rad za osobe sa slabim mogućnostima za zaradu i primatelje drugog dohotka u kućanstvu.

Nedavno doneseni porezni paket obuhvaća ograničeni broj mjera za smanjenje poreznog opterećenja rada, ali se ne iskorištava potencijal za preusmjerenje poreznog opterećenja na poreze koji imaju manje negativno djelovanje na rast, primjerice povremeni porezi na nekretnine, što je područje u kojem su procjene oporezivih vrijednosti odavno zastarjele.

| (13) | Austrijsko tržište rada i dalje je uspješno te ima jednu od najnižih stopa nezaposlenosti u Uniji (2013.: 4,9 %). Međutim, budući izazovi uzrokovani starenjem stanovništva i mogućim smanjenjem radne snage zahtijevaju bolju upotrebu neiskorištenog potencijala starijih radnika, žena i migranata na tržištu rada. Stopa zaposlenosti starijih radnika i dalje je ispod prosjeka EU-a (44,9 % u usporedbi s 50,3 %) iako se ta stopa znatno povećala od 2000., za gotovo 15 postotnih bodova, odnosno na 44,9 % u 2013. Mjere za ograničavanje prijevremenog umirovljenja stupaju na snagu 2014., a u pripremi su daljnje mjere za jačanje poticaja za kasnije napuštanje tržišta rada. Stariji radnici se međutim i dalje susreću s poteškoćama pri ostanku na tržištu rada ili ponovnom ulasku na njega. Iako predstavljaju rastući dio radne snage, migranti se i dalje susreću s preprekama potpunoj uključenosti na tržište rada i znatno višom stopom nezaposlenosti, što je djelomično uzrokovano preostalim preprekama u priznavanju njihovih kvalifikacija. Iako je stopa zaposlenosti žena od 70,8 % u 2013. relativno visoka, slika je mnogo manje povoljna kada se zaposlenost mjeri u ekvivalentima punog radnog vremena (55,6 % u 2012.). Austrija ima jednu od najviših stopa žena zaposlenih s nepunim radnim vremenom i visoku koncentraciju žena s niskim plaćama. Zbog toga je razlika u plaćama i mirovinama među spolovima među najvećima u Uniji. Iako su poduzete određene mjere za poboljšanje usluga skrbi za djecu i dugotrajne skrbi, njihova je dostupnost i dalje ograničena. |
| --- | --- |

(13)

Austrijsko tržište rada i dalje je uspješno te ima jednu od najnižih stopa nezaposlenosti u Uniji (2013.: 4,9 %). Međutim, budući izazovi uzrokovani starenjem stanovništva i mogućim smanjenjem radne snage zahtijevaju bolju upotrebu neiskorištenog potencijala starijih radnika, žena i migranata na tržištu rada. Stopa zaposlenosti starijih radnika i dalje je ispod prosjeka EU-a (44,9 % u usporedbi s 50,3 %) iako se ta stopa znatno povećala od 2000., za gotovo 15 postotnih bodova, odnosno na 44,9 % u 2013. Mjere za ograničavanje prijevremenog umirovljenja stupaju na snagu 2014., a u pripremi su daljnje mjere za jačanje poticaja za kasnije napuštanje tržišta rada. Stariji radnici se međutim i dalje susreću s poteškoćama pri ostanku na tržištu rada ili ponovnom ulasku na njega. Iako predstavljaju rastući dio radne snage, migranti se i dalje susreću s preprekama potpunoj uključenosti na tržište rada i znatno višom stopom nezaposlenosti, što je djelomično uzrokovano preostalim preprekama u priznavanju njihovih kvalifikacija. Iako je stopa zaposlenosti žena od 70,8 % u 2013. relativno visoka, slika je mnogo manje povoljna kada se zaposlenost mjeri u ekvivalentima punog radnog vremena (55,6 % u 2012.). Austrija ima jednu od najviših stopa žena zaposlenih s nepunim radnim vremenom i visoku koncentraciju žena s niskim plaćama. Zbog toga je razlika u plaćama i mirovinama među spolovima među najvećima u Uniji. Iako su poduzete određene mjere za poboljšanje usluga skrbi za djecu i dugotrajne skrbi, njihova je dostupnost i dalje ograničena.

| (14) | Austrija je poboljšala rezultate u području obrazovanja u svim kategorijama koje su mjerene u okviru OECD-ova istraživanja o vještinama učenika u 2012., ali je i dalje ispod prosjeka EU-a što se tiče vještine čitanja, a socioekonomska situacija i dalje ima velik utjecaj na obrazovne rezultate. Iako je općenito gledajući cilj povezan s ranim prekidom školovanja ostvaren, stopa za učenike rođene u inozemstvu, čiji je broj u porastu, više je od tri puta veća od stope za učenike rođene u Austriji (18,5 % u odnosu na 5,7 % u 2012.). Nedovoljan naglasak stavljen je na sprječavanje ranog prekidanja školovanja, a potrebno je razviti i strateški pristup visokokvalitetnom obrazovanju u ranom djetinjstvu na nacionalnoj razini. U tijeku su ili su nedavno donesene određene reforme raznih vidova školskog sustava, osobito uvođenje novog srednjoškolskog programa. Potrebno je pažljivo pratiti potencijal nove srednje škole za ublažavanje negativnih učinaka koje rano razvrstavanje učenika u različite vrste škole nakon završena četiri razreda osnovne škole („rano praćenje”) ima na socijalno ugrožene učenike i za poboljšanje rezultata učenja. U visokom obrazovanju sve veći broj upisanih studenata stvara pritisak na financije i organizaciju, a postotak studenata koji završavaju obrazovni program i dalje je ispod prosjeka EU-a. Poboljšanje obrazovnih rezultata i dalje je vrlo važno kako bi se olakšao prelazak iz obrazovanja u radni odnos. |
| --- | --- |

(14)

Austrija je poboljšala rezultate u području obrazovanja u svim kategorijama koje su mjerene u okviru OECD-ova istraživanja o vještinama učenika u 2012., ali je i dalje ispod prosjeka EU-a što se tiče vještine čitanja, a socioekonomska situacija i dalje ima velik utjecaj na obrazovne rezultate. Iako je općenito gledajući cilj povezan s ranim prekidom školovanja ostvaren, stopa za učenike rođene u inozemstvu, čiji je broj u porastu, više je od tri puta veća od stope za učenike rođene u Austriji (18,5 % u odnosu na 5,7 % u 2012.). Nedovoljan naglasak stavljen je na sprječavanje ranog prekidanja školovanja, a potrebno je razviti i strateški pristup visokokvalitetnom obrazovanju u ranom djetinjstvu na nacionalnoj razini. U tijeku su ili su nedavno donesene određene reforme raznih vidova školskog sustava, osobito uvođenje novog srednjoškolskog programa. Potrebno je pažljivo pratiti potencijal nove srednje škole za ublažavanje negativnih učinaka koje rano razvrstavanje učenika u različite vrste škole nakon završena četiri razreda osnovne škole („rano praćenje”) ima na socijalno ugrožene učenike i za poboljšanje rezultata učenja. U visokom obrazovanju sve veći broj upisanih studenata stvara pritisak na financije i organizaciju, a postotak studenata koji završavaju obrazovni program i dalje je ispod prosjeka EU-a. Poboljšanje obrazovnih rezultata i dalje je vrlo važno kako bi se olakšao prelazak iz obrazovanja u radni odnos.

| (15) | Znatne regulatorne zapreke i dalje sprječavaju poduzeća i samostalne djelatnike u pružanju usluga u Austriji. Propisima kojima su uređena određena zanimanja ograničavaju se oblici poduzeća i nameću vlasničke strukture, pristup samostalnim djelatnostima podliježe posebnim stručnim kvalifikacijama, a osnivanje interdisciplinarnih poduzeća za pružanje usluga i dalje je otežano. Kombinacija tih zahtjeva sprječava ulazak na tržište i pružanje stručnih usluga, što ograničava tržišno natjecanje. Što se tiče zahtjeva u pogledu stručnih kvalifikacija Austrija sudjeluje u uzajamnom ocjenjivanju koje se provodi u cijelom EU-u, a ažurirala je i svoju bazu podataka reguliranih zanimanja, što predstavlja prvi korak u ocjeni opravdanosti i proporcionalnosti zahtjeva povezanih sa stručnim kvalifikacijama. |
| --- | --- |

(15)

Znatne regulatorne zapreke i dalje sprječavaju poduzeća i samostalne djelatnike u pružanju usluga u Austriji. Propisima kojima su uređena određena zanimanja ograničavaju se oblici poduzeća i nameću vlasničke strukture, pristup samostalnim djelatnostima podliježe posebnim stručnim kvalifikacijama, a osnivanje interdisciplinarnih poduzeća za pružanje usluga i dalje je otežano. Kombinacija tih zahtjeva sprječava ulazak na tržište i pružanje stručnih usluga, što ograničava tržišno natjecanje. Što se tiče zahtjeva u pogledu stručnih kvalifikacija Austrija sudjeluje u uzajamnom ocjenjivanju koje se provodi u cijelom EU-u, a ažurirala je i svoju bazu podataka reguliranih zanimanja, što predstavlja prvi korak u ocjeni opravdanosti i proporcionalnosti zahtjeva povezanih sa stručnim kvalifikacijama.

| (16) | Cilj zahtjeva za objavu u okviru propisa o javnoj nabavi EU-a zajamčiti je tržišno natjecanje i jednako postupanje s pomoću bolje informiranosti o mogućnostima sklapanja ugovora, što je ključni uvjet za ulazak na tržište. Veći stupanj tržišnog natjecanja među ponuditeljima općenito dovodi do povoljnijih ponuda za naručitelje, uključujući znatno smanjenje cijena. Međutim, vrijednost poziva za podnošenje ponuda koje su u okviru propisa o javnoj nabavi EU-a objavile austrijske vlasti i subjekti iznosila je u 2012. 1,5 % BDP-a i 6,6 % ukupnih javnih rashoda za radove, robu i usluge, što je znatno ispod prosjeka EU-a koji iznosi 3,4 % i 17,7 %. Ta situacija uzrokuje prilične troškove austrijskim poreznim obveznicima i poduzećima u smislu izgubljenih poslovnih prilika. |
| --- | --- |

(16)

Cilj zahtjeva za objavu u okviru propisa o javnoj nabavi EU-a zajamčiti je tržišno natjecanje i jednako postupanje s pomoću bolje informiranosti o mogućnostima sklapanja ugovora, što je ključni uvjet za ulazak na tržište. Veći stupanj tržišnog natjecanja među ponuditeljima općenito dovodi do povoljnijih ponuda za naručitelje, uključujući znatno smanjenje cijena. Međutim, vrijednost poziva za podnošenje ponuda koje su u okviru propisa o javnoj nabavi EU-a objavile austrijske vlasti i subjekti iznosila je u 2012. 1,5 % BDP-a i 6,6 % ukupnih javnih rashoda za radove, robu i usluge, što je znatno ispod prosjeka EU-a koji iznosi 3,4 % i 17,7 %. Ta situacija uzrokuje prilične troškove austrijskim poreznim obveznicima i poduzećima u smislu izgubljenih poslovnih prilika.

| (17) | Usprkos povećanju proračuna austrijsko Savezno tijelo za tržišno natjecanje i dalje ima premalo osoblja u odnosu na tijela ostalih država članice koje su iste veličine ili manje. Austrijsko tržište željezničkog prijevoza putnika i tereta imalo bi koristi od daljnjih napora u području poticanja tržišnog natjecanja u skladu s preporukama Vijeća iz 2013. |
| --- | --- |

(17)

Usprkos povećanju proračuna austrijsko Savezno tijelo za tržišno natjecanje i dalje ima premalo osoblja u odnosu na tijela ostalih država članice koje su iste veličine ili manje. Austrijsko tržište željezničkog prijevoza putnika i tereta imalo bi koristi od daljnjih napora u području poticanja tržišnog natjecanja u skladu s preporukama Vijeća iz 2013.

| (18) | Iako općenita kapitalizacija bankovnog sektora u 2013. bilježi daljnja poboljšanja, dodatni napori za jačanje zaštitnog kapitala čine se utemeljeni s obzirom na profil rizika banaka. Vijeće je 2013. preporučilo Austriji da ubrza restrukturiranje nacionaliziranih i djelomično nacionaliziranih banaka. Pravni okvir za likvidaciju banke Hypo Alpe Adria bit će do početka ljeta dostavljen parlamentu koji će odlučiti o njegovu donošenju. U tijeku su organizacijske pripreme za uspostavu odgovarajućeg društva za upravljanje imovinom (AMC). Očekuje se da će AMC početi s radom na jesen. U skladu s odlukama o državnim potporama EU-a, Österreichische Volksbanken AG nastavlja s restrukturiranjem, a loša banka Kommunalkredit, KA Finanz s postupkom likvidacije. Potrebni su transparentni i odlučni koraci u cilju dovršenja restrukturiranja nacionaliziranih banaka kako bi se očuvala financijska stabilnost i umanjili negativni učinci na javne financije. |
| --- | --- |

(18)

Iako općenita kapitalizacija bankovnog sektora u 2013. bilježi daljnja poboljšanja, dodatni napori za jačanje zaštitnog kapitala čine se utemeljeni s obzirom na profil rizika banaka. Vijeće je 2013. preporučilo Austriji da ubrza restrukturiranje nacionaliziranih i djelomično nacionaliziranih banaka. Pravni okvir za likvidaciju banke Hypo Alpe Adria bit će do početka ljeta dostavljen parlamentu koji će odlučiti o njegovu donošenju. U tijeku su organizacijske pripreme za uspostavu odgovarajućeg društva za upravljanje imovinom (AMC). Očekuje se da će AMC početi s radom na jesen. U skladu s odlukama o državnim potporama EU-a, Österreichische Volksbanken AG nastavlja s restrukturiranjem, a loša banka Kommunalkredit, KA Finanz s postupkom likvidacije. Potrebni su transparentni i odlučni koraci u cilju dovršenja restrukturiranja nacionaliziranih banaka kako bi se očuvala financijska stabilnost i umanjili negativni učinci na javne financije.

| (19) | Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu austrijske ekonomske politike. Donijela je procjenu nacionalnog programa reformi i programa stabilnosti. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Austriji, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 5. u nastavku. |
| --- | --- |

(19)

Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu austrijske ekonomske politike. Donijela je procjenu nacionalnog programa reformi i programa stabilnosti. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Austriji, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 5. u nastavku.

| (20) | S obzirom na tu procjenu Vijeće je proučilo program stabilnosti, a njegovo stajalište (6) naznačeno je u dolje navedenoj preporuci br. 1. |
| --- | --- |

(20)

S obzirom na tu procjenu Vijeće je proučilo program stabilnosti, a njegovo stajalište (6) naznačeno je u dolje navedenoj preporuci br. 1.

| (21) | Komisija je u okviru europskog semestra provela i analizu ekonomske politike cijelog europodručja. Na temelju toga Vijeće je izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (7). Budući da joj je državna valuta euro, i Austrija bi trebala osigurati potpunu i pravodobnu provedbu tih preporuka, |
| --- | --- |

(21)

Komisija je u okviru europskog semestra provela i analizu ekonomske politike cijelog europodručja. Na temelju toga Vijeće je izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (7). Budući da joj je državna valuta euro, i Austrija bi trebala osigurati potpunu i pravodobnu provedbu tih preporuka,

PREPORUČUJE Austriji da u razdoblju 2014. – 2015. poduzme mjere kojima je cilj:

| 1. | Nakon smanjenja prekomjernog deficita osnažiti proračunske mjere za 2014. s obzirom na rastuću razliku od 0,5 % BDP-a na temelju proljetne prognoze službi Komisije za 2014. i nakon što se uzmu u obzir dodatne konsolidacijske mjere koje je najavila Austrija, što upućuje na rizik od znatnog odstupanja od zahtjeva preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu. Znatno ojačati proračunsku strategiju u 2015. kako bi se osiguralo postizanje srednjoročnih ciljeva i njihovo održavanje te osigurati da se pravilo o dugu poštuje kako bi se udio duga opće države nastavio smanjivati. Dodatno racionalizirati fiskalne odnose među različitim razinama vlasti, primjerice pojednostavljenjem organizacijskog sustava i usklađivanjem odgovornosti za potrošnju i financiranje. |
| --- | --- |

1.

Nakon smanjenja prekomjernog deficita osnažiti proračunske mjere za 2014. s obzirom na rastuću razliku od 0,5 % BDP-a na temelju proljetne prognoze službi Komisije za 2014. i nakon što se uzmu u obzir dodatne konsolidacijske mjere koje je najavila Austrija, što upućuje na rizik od znatnog odstupanja od zahtjeva preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu. Znatno ojačati proračunsku strategiju u 2015. kako bi se osiguralo postizanje srednjoročnih ciljeva i njihovo održavanje te osigurati da se pravilo o dugu poštuje kako bi se udio duga opće države nastavio smanjivati. Dodatno racionalizirati fiskalne odnose među različitim razinama vlasti, primjerice pojednostavljenjem organizacijskog sustava i usklađivanjem odgovornosti za potrošnju i financiranje.

| 2. | Poboljšati dugoročnu održivost mirovinskog sustava, osobito ubrzanjem usklađivanja zakonske dobi umirovljenja za muškarce i žene, povećanjem stvarne dobi umirovljenja i usklađivanjem dobi umirovljenja s promjenama očekivanog životnog vijeka. Pratiti provedbu nedavnih reformi kojima se ograničava dostupnost prijevremenog umirovljenja. Dodatno poboljšati isplativost i održivost usluga zdravstvene i dugotrajne skrbi. |
| --- | --- |

2.

Poboljšati dugoročnu održivost mirovinskog sustava, osobito ubrzanjem usklađivanja zakonske dobi umirovljenja za muškarce i žene, povećanjem stvarne dobi umirovljenja i usklađivanjem dobi umirovljenja s promjenama očekivanog životnog vijeka. Pratiti provedbu nedavnih reformi kojima se ograničava dostupnost prijevremenog umirovljenja. Dodatno poboljšati isplativost i održivost usluga zdravstvene i dugotrajne skrbi.

| 3. | Smanjiti visoki porezni klin na rad za osobe s niskim dohotkom premještanjem poreznog opterećenja na izvore koji manje škode rastu, kao što su povremeni porezi na imovinu, među ostalim izmjenom porezne osnovice. Pojačati mjere za poboljšanje izgleda na tržištu rada za ljude migrantskog podrijetla, žene i starije radnike. To uključuje dodatno poboljšanje usluga skrbi za djecu i dugoročne skrbi te priznavanje kvalifikacija migranata. Poboljšati obrazovne rezultate, osobito mladih osoba u nepovoljnom položaju, između ostalog onih migrantskog podrijetla, poticanjem obrazovanja u ranom djetinjstvu i ublažavanjem negativnih učinaka ranog razvrstavanja prema postignućima. Dodatno poboljšati strateško planiranje u višem obrazovanju i potaknuti mjere za smanjenje broja učenika koji napuštaju školovanje. |
| --- | --- |

3.

Smanjiti visoki porezni klin na rad za osobe s niskim dohotkom premještanjem poreznog opterećenja na izvore koji manje škode rastu, kao što su povremeni porezi na imovinu, među ostalim izmjenom porezne osnovice. Pojačati mjere za poboljšanje izgleda na tržištu rada za ljude migrantskog podrijetla, žene i starije radnike. To uključuje dodatno poboljšanje usluga skrbi za djecu i dugoročne skrbi te priznavanje kvalifikacija migranata. Poboljšati obrazovne rezultate, osobito mladih osoba u nepovoljnom položaju, između ostalog onih migrantskog podrijetla, poticanjem obrazovanja u ranom djetinjstvu i ublažavanjem negativnih učinaka ranog razvrstavanja prema postignućima. Dodatno poboljšati strateško planiranje u višem obrazovanju i potaknuti mjere za smanjenje broja učenika koji napuštaju školovanje.

| 4. | Ukloniti pretjerane prepreke pružateljima usluga, uključujući one koje se tiču pravnog oblika i vlasničkih struktura te prepreke u pogledu osnivanja interdisciplinarnih poduzeća za pružanje usluga. Razmotriti jesu li prepreke pristupu reguliranim zanimanjima i njihovu obavljanju proporcionalne i opravdane javnim interesom. Utvrditi razloge niske vrijednosti ugovora u okviru javne nabave u skladu sa zakonodavstvom EU-a. Znatno ojačati resurse saveznog tijela za tržišno natjecanje. |
| --- | --- |

4.

Ukloniti pretjerane prepreke pružateljima usluga, uključujući one koje se tiču pravnog oblika i vlasničkih struktura te prepreke u pogledu osnivanja interdisciplinarnih poduzeća za pružanje usluga. Razmotriti jesu li prepreke pristupu reguliranim zanimanjima i njihovu obavljanju proporcionalne i opravdane javnim interesom. Utvrditi razloge niske vrijednosti ugovora u okviru javne nabave u skladu sa zakonodavstvom EU-a. Znatno ojačati resurse saveznog tijela za tržišno natjecanje.

| 5. | Nastaviti strogo nadgledati i učinkovito provoditi uređeno restrukturiranje nacionaliziranih i djelomično nacionaliziranih banaka. |
| --- | --- |

5.

Nastaviti strogo nadgledati i učinkovito provoditi uređeno restrukturiranje nacionaliziranih i djelomično nacionaliziranih banaka.

Sastavljeno u Bruxellesu 8. srpnja 2014.

Za Vijeće

Predsjednik

P. C. PADOAN

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  Zadržana za 2014. Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

2

(3)  SL C 217, 30.7.2013., str. 1.

3

(4)  Uredba (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o zajedničkim odredbama za praćenje i procjenu nacrta proračunskih planova i osiguranju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju (SL L 140, 27.5.2013., str.11).

4

(5)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011, str. 25.)

5

(6)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

6

(7)  Vidjeti stranicu 141 ovoga Službenog lista.

7

---

| 29.7.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 247/97 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 247/97

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 8. srpnja 2014.

o nacionalnom programu reformi Poljske za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu konvergencije Poljske za 2014.

2014/C 247/19

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomske politike (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Europsko vijeće 26. ožujka 2010. prihvatilo je prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta, Europa 2020., temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika kojom se usredotočuje na glavna područja u kojima je potrebno djelovanje kako bi se potaknuo europski potencijal održivog rasta i konkurentnosti. |
| --- | --- |

(1)

Europsko vijeće 26. ožujka 2010. prihvatilo je prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta, Europa 2020., temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika kojom se usredotočuje na glavna područja u kojima je potrebno djelovanje kako bi se potaknuo europski potencijal održivog rasta i konkurentnosti.

| (2) | Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010.–2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (2), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010.–2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (2), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

| (3) | Šefovi država i vlada donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Odlučili su da je potrebno poduzeti mjere na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. i provedbi preporuka za pojedine zemlje. |
| --- | --- |

(3)

Šefovi država i vlada donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Odlučili su da je potrebno poduzeti mjere na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. i provedbi preporuka za pojedine zemlje.

| (4) | Vijeće je 9. srpnja 2013. usvojilo preporuku (3) o nacionalnom programu reformi Poljske za 2013. i dostavilo svoje mišljenje o programu konvergencije Poljske za razdoblje od 2012.‐2016. |
| --- | --- |

(4)

Vijeće je 9. srpnja 2013. usvojilo preporuku (3) o nacionalnom programu reformi Poljske za 2013. i dostavilo svoje mišljenje o programu konvergencije Poljske za razdoblje od 2012.‐2016.

| (5) | Komisija je 13. studenoga 2013. usvojila Godišnji pregled rasta, obilježavajući početak europskog semestra 2014. za koordinaciju ekonomske politike. Također, 13. studenoga 2013. Komisija je na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (4) donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem Poljsku ne smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 13. studenoga 2013. usvojila Godišnji pregled rasta, obilježavajući početak europskog semestra 2014. za koordinaciju ekonomske politike. Također, 13. studenoga 2013. Komisija je na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (4) donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem Poljsku ne smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

| (6) | Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave. |
| --- | --- |

(6)

Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave.

| (7) | Poljska je 24. travnja 2014. podnijela svoj nacionalni program reformi za 2014., i program konvergencije za 2014. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena. |
| --- | --- |

(7)

Poljska je 24. travnja 2014. podnijela svoj nacionalni program reformi za 2014., i program konvergencije za 2014. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

| (8) | Cilj proračunske strategije navedene u programu konvergencije za 2014. smanjiti je deficit ispod referentne vrijednosti iz Ugovora od 3 % BDP-a do 2015., a do 2018. ostvariti srednjoročni cilj. Srednjoročni cilj (‐1 % BDP-a u strukturnom smislu) stroži je nego što se zahtijeva Paktom o stabilnosti i rastu. Ciljevi ukupnog deficita navedeni u programu konvergencije za 2014. u skladu su s pravovremenim smanjenjem prekomjernog deficita. Isto tako, dok je (ponovno izračunana) strukturna prilagodba u 2014. u skladu s preporukom Vijeća u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita, niža je od zahtijevanog poboljšanja u 2015. U godinama nakon planiranog smanjenja prekomjernog deficita planirani (ponovno izračunani) godišnji napredak prema srednjoročnom cilju manji je nego što se zahtijeva Paktom o stabilnosti i rastu. Stoga su ciljevi programa djelomično u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Predviđa se da će dug opće države tijekom programskog razdoblja ostati ispod 60 % BDP-a. Poljska vlada predviđa da će dug naglo pasti s 57,1 % BDP-a u 2013. na 49,5 % u 2014., ponajviše zbog velikog, jednokratnog prijenosa imovine mirovinskog fonda te da će u 2015. ostati na toj razini. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje projekcije proračuna u programu konvergencije vjerodostojan je za 2014. i optimističan za 2015., s većom stopom rasta realnog BDP-a od 3,8 % u odnosu na 3,4 % iz proljetne prognoze iz 2014. službi Komisije. Na temelju ocjene programa konvergencije i prognoze Komisije, u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 1466/97, mišljenje je Vijeća da, iako se očekuje da Poljska neće prekoračiti gornju granicu ukupnog deficita koju je za 2014. preporučilo Vijeće, postoji rizik za trajno smanjenje prekomjernog deficita u 2015. i, nakon toga, za odgovarajuću prilagodbu srednjoročnom cilju. |
| --- | --- |

(8)

Cilj proračunske strategije navedene u programu konvergencije za 2014. smanjiti je deficit ispod referentne vrijednosti iz Ugovora od 3 % BDP-a do 2015., a do 2018. ostvariti srednjoročni cilj. Srednjoročni cilj (‐1 % BDP-a u strukturnom smislu) stroži je nego što se zahtijeva Paktom o stabilnosti i rastu. Ciljevi ukupnog deficita navedeni u programu konvergencije za 2014. u skladu su s pravovremenim smanjenjem prekomjernog deficita. Isto tako, dok je (ponovno izračunana) strukturna prilagodba u 2014. u skladu s preporukom Vijeća u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita, niža je od zahtijevanog poboljšanja u 2015. U godinama nakon planiranog smanjenja prekomjernog deficita planirani (ponovno izračunani) godišnji napredak prema srednjoročnom cilju manji je nego što se zahtijeva Paktom o stabilnosti i rastu. Stoga su ciljevi programa djelomično u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Predviđa se da će dug opće države tijekom programskog razdoblja ostati ispod 60 % BDP-a. Poljska vlada predviđa da će dug naglo pasti s 57,1 % BDP-a u 2013. na 49,5 % u 2014., ponajviše zbog velikog, jednokratnog prijenosa imovine mirovinskog fonda te da će u 2015. ostati na toj razini. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje projekcije proračuna u programu konvergencije vjerodostojan je za 2014. i optimističan za 2015., s većom stopom rasta realnog BDP-a od 3,8 % u odnosu na 3,4 % iz proljetne prognoze iz 2014. službi Komisije. Na temelju ocjene programa konvergencije i prognoze Komisije, u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 1466/97, mišljenje je Vijeća da, iako se očekuje da Poljska neće prekoračiti gornju granicu ukupnog deficita koju je za 2014. preporučilo Vijeće, postoji rizik za trajno smanjenje prekomjernog deficita u 2015. i, nakon toga, za odgovarajuću prilagodbu srednjoročnom cilju.

| (9) | Kako bi se osigurao uspjeh strategije fiskalne konsolidacije, važno je fiskalnu konsolidaciju poduprijeti sveobuhvatnim strukturnim reformama. Mali udio rashoda kojima se potiče rast (obrazovanje, istraživanje i inovacije) koči izglede dugoročnog rasta. Očekuje se da će potrošnja u zdravstvu srednjoročno i dugoročno znatno porasti zbog sve starijeg stanovništva. Teret za javne financije mogao bi se smanjiti, a pristup zdravstvenoj zaštiti poboljšati jačanjem primarne zaštite i sustava upućivanja te iskorištavanjem potencijalnih ušteda povezanih s troškovnom učinkovitošću u području bolničke skrbi. Slabo ispunjavanje poreznih obveza i dalje je problem, posebice u smislu učinkovitosti porezne uprave i na razini administrativnog opterećenja za porezne obveznike. Istovremeno, Poljska je nedavno objavila plan djelovanja za poboljšanje poreznih obveza i bolju učinkovitost porezne uprave za razdoblje od 2014. do 2017. Poljska ima opsežan sustav smanjenih stopa PDV-a, što čini najveću razliku u politici PDV-a u Uniji. Takav sustav dovodi do gubitaka prihoda i većih troškova ispunjivanja poreznih obveza. Razina oporezivanja energije relativno je niska. Nedavno su poduzete mjere poboljšanja poljskog fiskalnog okvira. Okviru bi svejedno koristilo uvođenje punopravnog neovisnog fiskalnog vijeća koje bi bilo nadležno za ex-ante provjere ispunjavanja fiskalnih propisa, ocjenu makroekonomskih i proračunskih predviđanja te analizu dugoročne održivosti javnih financija i ex-post ocjenu ispunjavanja fiskalnih propisa. |
| --- | --- |

(9)

Kako bi se osigurao uspjeh strategije fiskalne konsolidacije, važno je fiskalnu konsolidaciju poduprijeti sveobuhvatnim strukturnim reformama. Mali udio rashoda kojima se potiče rast (obrazovanje, istraživanje i inovacije) koči izglede dugoročnog rasta. Očekuje se da će potrošnja u zdravstvu srednjoročno i dugoročno znatno porasti zbog sve starijeg stanovništva. Teret za javne financije mogao bi se smanjiti, a pristup zdravstvenoj zaštiti poboljšati jačanjem primarne zaštite i sustava upućivanja te iskorištavanjem potencijalnih ušteda povezanih s troškovnom učinkovitošću u području bolničke skrbi. Slabo ispunjavanje poreznih obveza i dalje je problem, posebice u smislu učinkovitosti porezne uprave i na razini administrativnog opterećenja za porezne obveznike. Istovremeno, Poljska je nedavno objavila plan djelovanja za poboljšanje poreznih obveza i bolju učinkovitost porezne uprave za razdoblje od 2014. do 2017. Poljska ima opsežan sustav smanjenih stopa PDV-a, što čini najveću razliku u politici PDV-a u Uniji. Takav sustav dovodi do gubitaka prihoda i većih troškova ispunjivanja poreznih obveza. Razina oporezivanja energije relativno je niska. Nedavno su poduzete mjere poboljšanja poljskog fiskalnog okvira. Okviru bi svejedno koristilo uvođenje punopravnog neovisnog fiskalnog vijeća koje bi bilo nadležno za ex-ante provjere ispunjavanja fiskalnih propisa, ocjenu makroekonomskih i proračunskih predviđanja te analizu dugoročne održivosti javnih financija i ex-post ocjenu ispunjavanja fiskalnih propisa.

| (10) | U protekloj se godini nezaposlenost mladih postupno povećala, što djelomično proizlazi iz trenutačne neravnoteže između učinaka obrazovanja i potreba tržišta rada te sve većeg broja mladih koji su nezaposleni i nisu uključeni u programe obrazovanja ili osposobljavanja. Usprkos trenutačnim naporima da se reformira sustav strukovnog obrazovanja i osposobljavanja postoji potreba za daljnjim olakšavanjem pristupa visokokvalitetnom naukovanju i učenju temeljenom na radu, jačanjem suradnje između škola i poslodavaca te uspostavljanjem boljeg kontakta s neregistriranim mladim ljudima, u skladu s ciljevima programa Jamstvo za mlade. Prilagođavanje vještina zahtjevima tržišta rada posebice je važno i u kontekstu cjeloživotnog učenja, koje i dalje bilježi nizak odaziv, posebice u pogledu starijih radnika čije su sposobnosti često zastarjele. Segmentiranje tržišta rada i dalje je prisutno, kao i prekomjerna uporaba ugovora o radu na određeno vrijeme uključujući građanskopravne ugovore. Stopa zapošljavanja na određeno vrijeme posebice je velika kod mladih. Iako se za ugovore za rad na određeno vrijeme tvrdi da su sredstvo pomoću kojeg će nezaposleni ući na tržište rada te će poslije moći dobiti stalne ugovore, čini se da to nije slučaj kod većine radnika u Poljskoj jer je stopa prelaska s rada na određeno na rad na neodređeno vrijeme niska, što se negativno odražava na produktivnost i kvalitetu ljudskoga kapitala. |
| --- | --- |

(10)

U protekloj se godini nezaposlenost mladih postupno povećala, što djelomično proizlazi iz trenutačne neravnoteže između učinaka obrazovanja i potreba tržišta rada te sve većeg broja mladih koji su nezaposleni i nisu uključeni u programe obrazovanja ili osposobljavanja. Usprkos trenutačnim naporima da se reformira sustav strukovnog obrazovanja i osposobljavanja postoji potreba za daljnjim olakšavanjem pristupa visokokvalitetnom naukovanju i učenju temeljenom na radu, jačanjem suradnje između škola i poslodavaca te uspostavljanjem boljeg kontakta s neregistriranim mladim ljudima, u skladu s ciljevima programa Jamstvo za mlade. Prilagođavanje vještina zahtjevima tržišta rada posebice je važno i u kontekstu cjeloživotnog učenja, koje i dalje bilježi nizak odaziv, posebice u pogledu starijih radnika čije su sposobnosti često zastarjele. Segmentiranje tržišta rada i dalje je prisutno, kao i prekomjerna uporaba ugovora o radu na određeno vrijeme uključujući građanskopravne ugovore. Stopa zapošljavanja na određeno vrijeme posebice je velika kod mladih. Iako se za ugovore za rad na određeno vrijeme tvrdi da su sredstvo pomoću kojeg će nezaposleni ući na tržište rada te će poslije moći dobiti stalne ugovore, čini se da to nije slučaj kod većine radnika u Poljskoj jer je stopa prelaska s rada na određeno na rad na neodređeno vrijeme niska, što se negativno odražava na produktivnost i kvalitetu ljudskoga kapitala.

| (11) | Sudjelovanje žena na tržištu rada i dalje je nisko. Poljska je poduzela određene mjere radi poticanja zapošljavanja žena, uključujući poboljšanje dostupnosti usluga za ranu skrb o djeci (jaslice) i veća javna financiranja dječjih vrtića kako bi se roditelji potaknuli na upisivanje djece u predškolsko obrazovanje. Ipak, dostupnost usluga za ranu skrb djece i dalje je niska, posebice u ruralnim područjima, a prisutne su i razlike u pristupu predškolskom obrazovanju. Sudjelovanje starijih radnika na tržištu rada u Poljskoj i dalje je nisko. Mogućnosti za rano umirovljenje znatno su smanjene, no potrebno je uložiti daljnje napore radi većeg zapošljavanja starijih radnika i produljenja trajanja radnog vijeka. Reforma posebnih mirovinskih sustava za rudare i poljoprivrednike i dalje je izazov. Programom za poljoprivrednike (KRUS) mali se poljoprivrednici potiču na ostanak u poljoprivrednom sektoru, što dovodi do prikrivene nezaposlenosti u ruralnim područjima i poticanja neslužbenog gospodarstva. Rudari i dalje uživaju prednosti u pogledu mirovinskih prava i zahtijevanog minimalnog broja radnih sati. Oba mirovinska sustava sprečavaju sektorsku i teritorijalnu mobilnost radne snage. |
| --- | --- |

(11)

Sudjelovanje žena na tržištu rada i dalje je nisko. Poljska je poduzela određene mjere radi poticanja zapošljavanja žena, uključujući poboljšanje dostupnosti usluga za ranu skrb o djeci (jaslice) i veća javna financiranja dječjih vrtića kako bi se roditelji potaknuli na upisivanje djece u predškolsko obrazovanje. Ipak, dostupnost usluga za ranu skrb djece i dalje je niska, posebice u ruralnim područjima, a prisutne su i razlike u pristupu predškolskom obrazovanju. Sudjelovanje starijih radnika na tržištu rada u Poljskoj i dalje je nisko. Mogućnosti za rano umirovljenje znatno su smanjene, no potrebno je uložiti daljnje napore radi većeg zapošljavanja starijih radnika i produljenja trajanja radnog vijeka. Reforma posebnih mirovinskih sustava za rudare i poljoprivrednike i dalje je izazov. Programom za poljoprivrednike (KRUS) mali se poljoprivrednici potiču na ostanak u poljoprivrednom sektoru, što dovodi do prikrivene nezaposlenosti u ruralnim područjima i poticanja neslužbenog gospodarstva. Rudari i dalje uživaju prednosti u pogledu mirovinskih prava i zahtijevanog minimalnog broja radnih sati. Oba mirovinska sustava sprečavaju sektorsku i teritorijalnu mobilnost radne snage.

| (12) | Poljska je među država članicama s najnižom razinom izdataka za istraživanje i razvoj te je jedna od država koje u širem pokazatelju inovacija pokazuju najgore rezultate. Posebice je niska razina izdataka za istraživanje i razvoj u privatnom sektoru. Niska razina izdataka za istraživanje i razvoj povezana je sa slabim sudjelovanjem poduzeća u istraživanju i inovacijama te s poslovnim okruženjem koje nije dovoljno pogodno za inovacije. Sustav podupiranja inovacija u Poljskoj nesklon je riziku, a većinom je temeljen na bespovratnim sredstvima te davanju podrške apsorpciji i prijenosu tehnologije bez velikog utjecaja na istinske inovacije. Postojeći porezni poticaji za istraživanje i razvoj nemaju učinka u promidžbi istraživanja i razvoja u privatnom sektoru, a upotrebljavaju ih samo velika poduzeća. Poljska poduzeća uvelike su se oslanjala na apsorpciju tehnologije. To je dovelo do porasta produktivnosti i gospodarskog rasta, no Poljska sada treba prijeći na autentičniji model temeljen na inovacijama. Jačanje inovacijskog kapaciteta poljskih poduzeća, poboljšanje poveznica između znanosti i industrije te razvoj ciljno usmjerenih instrumenata prilagođenih cijelom inovacijskom ciklusu i dalje su izazov. |
| --- | --- |

(12)

Poljska je među država članicama s najnižom razinom izdataka za istraživanje i razvoj te je jedna od država koje u širem pokazatelju inovacija pokazuju najgore rezultate. Posebice je niska razina izdataka za istraživanje i razvoj u privatnom sektoru. Niska razina izdataka za istraživanje i razvoj povezana je sa slabim sudjelovanjem poduzeća u istraživanju i inovacijama te s poslovnim okruženjem koje nije dovoljno pogodno za inovacije. Sustav podupiranja inovacija u Poljskoj nesklon je riziku, a većinom je temeljen na bespovratnim sredstvima te davanju podrške apsorpciji i prijenosu tehnologije bez velikog utjecaja na istinske inovacije. Postojeći porezni poticaji za istraživanje i razvoj nemaju učinka u promidžbi istraživanja i razvoja u privatnom sektoru, a upotrebljavaju ih samo velika poduzeća. Poljska poduzeća uvelike su se oslanjala na apsorpciju tehnologije. To je dovelo do porasta produktivnosti i gospodarskog rasta, no Poljska sada treba prijeći na autentičniji model temeljen na inovacijama. Jačanje inovacijskog kapaciteta poljskih poduzeća, poboljšanje poveznica između znanosti i industrije te razvoj ciljno usmjerenih instrumenata prilagođenih cijelom inovacijskom ciklusu i dalje su izazov.

| (13) | Mogućnosti dobitaka od poboljšane energetske učinkovitosti u svim sektorima poljskoga gospodarstva i dalje su velike, a tim bi se dobicima mogao potaknuti rast, povećati konkurentnost i pridonijeti smanjenju energetske ovisnosti Poljske. Domaći kapaciteti proizvodnje energije zastarjeli su, a elektroenergetska mreža preopterećena, no projekti stvaranja većeg kapaciteta interkonekcije sa susjednim državama članicama napreduju. Glavni problem na tržištu prirodnim plinom i dalje je nedostatak diversifikacije i konkurentnosti. |
| --- | --- |

(13)

Mogućnosti dobitaka od poboljšane energetske učinkovitosti u svim sektorima poljskoga gospodarstva i dalje su velike, a tim bi se dobicima mogao potaknuti rast, povećati konkurentnost i pridonijeti smanjenju energetske ovisnosti Poljske. Domaći kapaciteti proizvodnje energije zastarjeli su, a elektroenergetska mreža preopterećena, no projekti stvaranja većeg kapaciteta interkonekcije sa susjednim državama članicama napreduju. Glavni problem na tržištu prirodnim plinom i dalje je nedostatak diversifikacije i konkurentnosti.

| (14) | Poljska nedovoljno razvijena prometna i širokopojasna infrastruktura i dalje uvelike usporava rast. Potrebna su znatna ulaganja posebno u zaostalu željezničku mrežu kako bi se povećala konkurentnost željezničkog sektora i postigla bolja ravnoteža između cestovnog i željezničkog prometa. U dobrom je tehničkom stanju tek oko trećina od ukupno otprilike 20 000 km željezničkih pruga koje su u pogonu. Pravovremena provedba željezničkih projekata i dalje je problem. Učinkovitost resursa može se povećati poboljšanjem upravljanja otpadom. |
| --- | --- |

(14)

Poljska nedovoljno razvijena prometna i širokopojasna infrastruktura i dalje uvelike usporava rast. Potrebna su znatna ulaganja posebno u zaostalu željezničku mrežu kako bi se povećala konkurentnost željezničkog sektora i postigla bolja ravnoteža između cestovnog i željezničkog prometa. U dobrom je tehničkom stanju tek oko trećina od ukupno otprilike 20 000 km željezničkih pruga koje su u pogonu. Pravovremena provedba željezničkih projekata i dalje je problem. Učinkovitost resursa može se povećati poboljšanjem upravljanja otpadom.

| (15) | Izvršavanje ugovora u Poljskoj dugotrajno je, a postupak dobivanja građevinskih dozvola dugačak je i složen. Troškovi ispunjivanja poreznih obveza visoki su, što je velik problem u poslovnom okruženju. Poljska je postigla znatan napredak pri provedbi opsežnih reformi u pogledu olakšavanja pristupa reguliranim profesijama. |
| --- | --- |

(15)

Izvršavanje ugovora u Poljskoj dugotrajno je, a postupak dobivanja građevinskih dozvola dugačak je i složen. Troškovi ispunjivanja poreznih obveza visoki su, što je velik problem u poslovnom okruženju. Poljska je postigla znatan napredak pri provedbi opsežnih reformi u pogledu olakšavanja pristupa reguliranim profesijama.

| (16) | Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu poljske ekonomske politike. Donijela je procjenu nacionalnog programa reforme i programa konvergencije. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Poljskoj, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 6. u nastavku. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu poljske ekonomske politike. Donijela je procjenu nacionalnog programa reforme i programa konvergencije. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Poljskoj, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 6. u nastavku.

| (17) | S obzirom na ovu procjenu, Vijeće je proučilo program konvergencije, a njegovo mišljenje (5) naznačeno je posebice u dolje navedenoj preporuci (1.), |
| --- | --- |

(17)

S obzirom na ovu procjenu, Vijeće je proučilo program konvergencije, a njegovo mišljenje (5) naznačeno je posebice u dolje navedenoj preporuci (1.),

OVIME PREPORUČUJE Poljskoj da u razdoblju 2014.–2015. poduzme mjere kako bi:

| 1. | ojačala proračunsku strategiju radi osiguravanja smanjenja prekomjernog deficita na održiv način do 2015. postizanjem strukturne prilagodbe navedene u preporuci Vijeća u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita; nakon smanjenja prekomjernog deficita i do ostvarenja srednjoročnog cilja postigla godišnju strukturnu prilagodbu od 0,5 % BDP-a kao referentnu vrijednost. trajno smanjenje fiskalnih neravnoteža zahtijeva vjerodostojno provođenje ambicioznih strukturnih reforma radi poboljšanja sposobnosti prilagodbe i poticanja rasta i zapošljavanja; u tom smislu smanjila rezove u ulaganjima kojima se potiče rast, poboljšala određivanje ciljeva socijalnih politika te ekonomičnost potrošnje i općenitu učinkovitost u sektoru zdravstva, proširila poreznu osnovicu rješavanjem problema učestalih smanjenih stopa PDV-a i poboljšala ispunjavanje poreznih obveza, ponajviše povećavanjem učinkovitosti porezne uprave; uspostavila neovisno fiskalno vijeće; |
| --- | --- |

1.

ojačala proračunsku strategiju radi osiguravanja smanjenja prekomjernog deficita na održiv način do 2015. postizanjem strukturne prilagodbe navedene u preporuci Vijeća u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita; nakon smanjenja prekomjernog deficita i do ostvarenja srednjoročnog cilja postigla godišnju strukturnu prilagodbu od 0,5 % BDP-a kao referentnu vrijednost. trajno smanjenje fiskalnih neravnoteža zahtijeva vjerodostojno provođenje ambicioznih strukturnih reforma radi poboljšanja sposobnosti prilagodbe i poticanja rasta i zapošljavanja; u tom smislu smanjila rezove u ulaganjima kojima se potiče rast, poboljšala određivanje ciljeva socijalnih politika te ekonomičnost potrošnje i općenitu učinkovitost u sektoru zdravstva, proširila poreznu osnovicu rješavanjem problema učestalih smanjenih stopa PDV-a i poboljšala ispunjavanje poreznih obveza, ponajviše povećavanjem učinkovitosti porezne uprave; uspostavila neovisno fiskalno vijeće;

| 2. | pojačala napore radi smanjenja nezaposlenosti mladih posebice usklađivanjem obrazovanja s potrebama tržišta rada, poboljšanjem dostupnosti naukovanja i učenja temeljenog na radu te uspostavljanjem boljeg kontakta s neregistriranim mladim ljudima i većom suradnjom između škola i poslodavaca, u skladu s ciljevima programa Jamstvo za mlade; povećala broj odraslih u cjeloživotnom učenju radi usklađivanja ponude vještina s njihovom potražnjom; suzbila segmentiranje tržišta rada ulaganjem većeg napora u osiguravanje boljeg prelaska s privremenog na stalno zaposlenje te smanjenjem prekomjerne uporabe građanskopravnih ugovora; |
| --- | --- |

2.

pojačala napore radi smanjenja nezaposlenosti mladih posebice usklađivanjem obrazovanja s potrebama tržišta rada, poboljšanjem dostupnosti naukovanja i učenja temeljenog na radu te uspostavljanjem boljeg kontakta s neregistriranim mladim ljudima i većom suradnjom između škola i poslodavaca, u skladu s ciljevima programa Jamstvo za mlade; povećala broj odraslih u cjeloživotnom učenju radi usklađivanja ponude vještina s njihovom potražnjom; suzbila segmentiranje tržišta rada ulaganjem većeg napora u osiguravanje boljeg prelaska s privremenog na stalno zaposlenje te smanjenjem prekomjerne uporabe građanskopravnih ugovora;

| 3. | nastavila s naporima povećanja sudjelovanja žena na tržištu rada posebice poduzimanjem daljnjih mjera radi povećanja dostupnosti povoljne i kvalitetne skrbi djece i predškolskog obrazovanja te osiguravanjem stabilnog financiranja; uključila poljoprivrednike u opći mirovinski sustav, počevši s bržom uspostavom sustava ocjene i bilježenja prihoda poljoprivrednika; ukinula posebni mirovinski sustav za rudare s ciljem njihova uključivanja u opći sustav; potaknula opću mirovinsku reformu ulaganjem većih napora u promidžbu zapošljavanja starijih radnika radi povećanja starosti pri napuštanju tržišta rada; |
| --- | --- |

3.

nastavila s naporima povećanja sudjelovanja žena na tržištu rada posebice poduzimanjem daljnjih mjera radi povećanja dostupnosti povoljne i kvalitetne skrbi djece i predškolskog obrazovanja te osiguravanjem stabilnog financiranja; uključila poljoprivrednike u opći mirovinski sustav, počevši s bržom uspostavom sustava ocjene i bilježenja prihoda poljoprivrednika; ukinula posebni mirovinski sustav za rudare s ciljem njihova uključivanja u opći sustav; potaknula opću mirovinsku reformu ulaganjem većih napora u promidžbu zapošljavanja starijih radnika radi povećanja starosti pri napuštanju tržišta rada;

| 4. | poboljšala učinkovitost poreznih poticaja u promicanju istraživanja i razvoja u privatnom sektoru kao dio napora za jačanje poveznica između istraživanja, inovacija i industrijske politike te za bolje usmjeravanje postojećih instrumenata u raznim fazama inovacijskog ciklusa; |
| --- | --- |

4.

poboljšala učinkovitost poreznih poticaja u promicanju istraživanja i razvoja u privatnom sektoru kao dio napora za jačanje poveznica između istraživanja, inovacija i industrijske politike te za bolje usmjeravanje postojećih instrumenata u raznim fazama inovacijskog ciklusa;

| 5. | obnovila i proširila kapacitete proizvodnje energije te poboljšala učinkovitost u cijelom energetskom lancu; ubrzala i proširila razvoj elektroenergetske mreže, uključujući prekogranične interkonekcije sa susjednim državama članicama i uspostavu plinskog interkonektora s Litvom; bez odlaganja osigurala djelotvornu provedbu projekata ulaganja u željeznice i poboljšala administrativne kapacitete u tom sektoru; ubrzala napore povećanja pokrivenosti širokopojasnom mrežom; poboljšala upravljanje otpadom; |
| --- | --- |

5.

obnovila i proširila kapacitete proizvodnje energije te poboljšala učinkovitost u cijelom energetskom lancu; ubrzala i proširila razvoj elektroenergetske mreže, uključujući prekogranične interkonekcije sa susjednim državama članicama i uspostavu plinskog interkonektora s Litvom; bez odlaganja osigurala djelotvornu provedbu projekata ulaganja u željeznice i poboljšala administrativne kapacitete u tom sektoru; ubrzala napore povećanja pokrivenosti širokopojasnom mrežom; poboljšala upravljanje otpadom;

| 6. | poduzela daljnje korake u pogledu poboljšanja poslovnog okruženja pojednostavnjenjem izvršavanja ugovora i uvjeta za dobivanje građevinske dozvole; povećala napore smanjenja troškova i potrošenog vremena za ispunjavanje poreznih obveza za poduzeća; dovršila postojeće reforme u pogledu olakšavanja pristupa reguliranim profesijama. |
| --- | --- |

6.

poduzela daljnje korake u pogledu poboljšanja poslovnog okruženja pojednostavnjenjem izvršavanja ugovora i uvjeta za dobivanje građevinske dozvole; povećala napore smanjenja troškova i potrošenog vremena za ispunjavanje poreznih obveza za poduzeća; dovršila postojeće reforme u pogledu olakšavanja pristupa reguliranim profesijama.

Sastavljeno u Bruxellesu 8. srpnja 2014.

Za Vijeće

Predsjednik

P. C. PADOAN

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  Zadržana za 2014. Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

2

(3)  SL C 217, 30.7.2013., str. 63.

3

(4)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011, str. 25.)

4

(5)  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

5

---

| 29.7.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 247/102 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 247/102

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 8. srpnja 2014.

o nacionalnom programu reformi Portugala za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Portugala za 2014.

2014/C 247/20

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Europsko vijeće složilo se 26. ožujka 2010. s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., temeljene na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika, kojom će se usredotočiti na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe u području održivog rasta i konkurentnosti. |
| --- | --- |

(1)

Europsko vijeće složilo se 26. ožujka 2010. s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., temeljene na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika, kojom će se usredotočiti na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe u području održivog rasta i konkurentnosti.

| (2) | Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (2), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (2), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

| (3) | Šefovi država ili vlada država članica donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Odlučili su da je potrebno poduzeti mjere na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije „Europa 2020.” i provedbi preporuka za pojedinu zemlju. |
| --- | --- |

(3)

Šefovi država ili vlada država članica donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Odlučili su da je potrebno poduzeti mjere na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije „Europa 2020.” i provedbi preporuka za pojedinu zemlju.

| (4) | Portugal je do 17. svibnja 2014. podlijegao programu makroekonomske prilagodbe u skladu s člankom 1. stavkom 2. Provedbene odluke Vijeća 2011/344/EU (3), kojom je predviđeno da će financijska pomoć biti dostupna tijekom razdoblja od tri godine. Vijeće je 23. travnja 2014. odlučilo (4) produljiti dostupnost financijske pomoći za šest tjedana kako bi se omogućila sveobuhvatna i temeljita ocjena usklađenosti s uvjetima programa te propisna isplata posljednje tranše kredita. Na temelju članka 12. Uredbe (EU) br. 472/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5) Portugal je stoga bio izuzet od praćenja i ocjenjivanja u okviru europskog semestra za koordinaciju ekonomske politike tijekom trajanja spomenutog programa. Budući da je izišao iz programa, Portugal bi sada trebalo u potpunosti ponovno uključiti u okvir europskog semestra. |
| --- | --- |

(4)

Portugal je do 17. svibnja 2014. podlijegao programu makroekonomske prilagodbe u skladu s člankom 1. stavkom 2. Provedbene odluke Vijeća 2011/344/EU (3), kojom je predviđeno da će financijska pomoć biti dostupna tijekom razdoblja od tri godine. Vijeće je 23. travnja 2014. odlučilo (4) produljiti dostupnost financijske pomoći za šest tjedana kako bi se omogućila sveobuhvatna i temeljita ocjena usklađenosti s uvjetima programa te propisna isplata posljednje tranše kredita. Na temelju članka 12. Uredbe (EU) br. 472/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5) Portugal je stoga bio izuzet od praćenja i ocjenjivanja u okviru europskog semestra za koordinaciju ekonomske politike tijekom trajanja spomenutog programa. Budući da je izišao iz programa, Portugal bi sada trebalo u potpunosti ponovno uključiti u okvir europskog semestra.

| (5) | Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2014. za koordinaciju ekonomske politike. Komisija je također 13. studenoga 2013. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (6) donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2014. za koordinaciju ekonomske politike. Komisija je također 13. studenoga 2013. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (6) donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja.

| (6) | Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjerâ za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom kojom se potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave. |
| --- | --- |

(6)

Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjerâ za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom kojom se potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave.

| (7) | U skladu s Uredbom (EU) br. 472/2013 Portugal je bio izuzet od obveze podnošenja nacionalnog programa reformi i programa stabilnosti za vrijeme trajanja programa makroekonomske prilagodbe. Unatoč tomu Portugal je 30. travnja 2014. podnio ažurirani dokument o fiskalnoj strategiji (Documento de Estratégia Orçamental) i dopis Vlade s najnovijim podacima o ostvarenju ciljeva strategije Europa 2020. Vlada je 17. svibnja 2014. u dokumentu pod nazivom „Put k rastu, srednjoročna strategija reformi za Portugal” predstavila tekući program reformi i nove inicijative usmjerene na održivi rast. |
| --- | --- |

(7)

U skladu s Uredbom (EU) br. 472/2013 Portugal je bio izuzet od obveze podnošenja nacionalnog programa reformi i programa stabilnosti za vrijeme trajanja programa makroekonomske prilagodbe. Unatoč tomu Portugal je 30. travnja 2014. podnio ažurirani dokument o fiskalnoj strategiji (Documento de Estratégia Orçamental) i dopis Vlade s najnovijim podacima o ostvarenju ciljeva strategije Europa 2020. Vlada je 17. svibnja 2014. u dokumentu pod nazivom „Put k rastu, srednjoročna strategija reformi za Portugal” predstavila tekući program reformi i nove inicijative usmjerene na održivi rast.

| (8) | Cilj proračunske strategije opisane u dokumentu o fiskalnoj strategiji za 2014. jest održivo smanjenje prekomjernog deficita do 2015. te ostvarenje srednjoročnog cilja do 2017. Strategijom se predviđa smanjenje državnog deficita na 4,0 % BDP-a u 2014. te dodatno smanjenje na 2,5 % BDP-a u 2015., u skladu s ciljevima koji su utvrđeni u preporuci u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita od 21. lipnja 2013. te potvrđeni 12. revizijom programa makroekonomske prilagodbe. Međutim, Ustavni sud 30. svibnja 2014. poništio je konsolidacijske mjere, čiji je procijenjeni utjecaj na proračunski saldo u 2014. oko 0,4 % BDP-a, s mogućim daljnjim utjecajem u 2015. Kako bi ostvarila dogovorene ciljeve, Vlada će morati uvesti jednakovrijedne zamjenske mjere. Međutim, dvije odluke Ustavnog suda još nisu donesene, što onemogućuje potpunu kvantifikaciju mjera koje je potrebno poduzeti. S obzirom na ograničenost vremena na raspolaganju, Vlada će možda biti prisiljena primijeniti mjere kojima se manje potiče rast, prije svega na strani prihoda. Za razdoblje nakon 2015. strategijom se potvrđuje namjera da se srednjoročni cilj ostvari do 2017. provedbom strukturne prilagodbe od 0,5 % BDP-a u 2016. i postizanjem strukturnog deficita od 0,5 % u 2017. Prema strategiji, bruto dug opće države dosegnut će u 2014. najvišu razinu od 130,2 % BDP-a te će se od 2015. postupno početi smanjivati. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunska predviđanja u okviru strategije u skladu je s proljetnom prognozom Komisije te ga je analiziralo Vijeće za javne financije. Nakon odluke Ustavnog suda fiskalna strategija u 2014. morat će se izmijeniti kako bi se ostvario ciljni deficit od 4 % BDP-a. Međutim, i dalje postoje rizici u pogledu ostvarenja ciljeva, posebice zbog pravne nesigurnosti i statističkog utjecaja mjera usmjerenih na učinkovitije upravljanje prekomjernim dugovima nekih poduzeća u državnom vlasništvu.
  Proračunska prilagodba u 2015. temelji se na mjerama fiskalne konsolidacije u visini od 0,8 % BDP-a, što se smatra dostatnim za postizanje ciljne razine od 2,5 % BDP-a. Na temelju ocjene Vladine fiskalne strategije i Komisijinih prognoza, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97, Vijeće smatra da su ciljevi iz strategije u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. |
| --- | --- |

(8)

Cilj proračunske strategije opisane u dokumentu o fiskalnoj strategiji za 2014. jest održivo smanjenje prekomjernog deficita do 2015. te ostvarenje srednjoročnog cilja do 2017. Strategijom se predviđa smanjenje državnog deficita na 4,0 % BDP-a u 2014. te dodatno smanjenje na 2,5 % BDP-a u 2015., u skladu s ciljevima koji su utvrđeni u preporuci u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita od 21. lipnja 2013. te potvrđeni 12. revizijom programa makroekonomske prilagodbe. Međutim, Ustavni sud 30. svibnja 2014. poništio je konsolidacijske mjere, čiji je procijenjeni utjecaj na proračunski saldo u 2014. oko 0,4 % BDP-a, s mogućim daljnjim utjecajem u 2015. Kako bi ostvarila dogovorene ciljeve, Vlada će morati uvesti jednakovrijedne zamjenske mjere. Međutim, dvije odluke Ustavnog suda još nisu donesene, što onemogućuje potpunu kvantifikaciju mjera koje je potrebno poduzeti. S obzirom na ograničenost vremena na raspolaganju, Vlada će možda biti prisiljena primijeniti mjere kojima se manje potiče rast, prije svega na strani prihoda. Za razdoblje nakon 2015. strategijom se potvrđuje namjera da se srednjoročni cilj ostvari do 2017. provedbom strukturne prilagodbe od 0,5 % BDP-a u 2016. i postizanjem strukturnog deficita od 0,5 % u 2017. Prema strategiji, bruto dug opće države dosegnut će u 2014. najvišu razinu od 130,2 % BDP-a te će se od 2015. postupno početi smanjivati. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunska predviđanja u okviru strategije u skladu je s proljetnom prognozom Komisije te ga je analiziralo Vijeće za javne financije. Nakon odluke Ustavnog suda fiskalna strategija u 2014. morat će se izmijeniti kako bi se ostvario ciljni deficit od 4 % BDP-a. Međutim, i dalje postoje rizici u pogledu ostvarenja ciljeva, posebice zbog pravne nesigurnosti i statističkog utjecaja mjera usmjerenih na učinkovitije upravljanje prekomjernim dugovima nekih poduzeća u državnom vlasništvu.

Proračunska prilagodba u 2015. temelji se na mjerama fiskalne konsolidacije u visini od 0,8 % BDP-a, što se smatra dostatnim za postizanje ciljne razine od 2,5 % BDP-a. Na temelju ocjene Vladine fiskalne strategije i Komisijinih prognoza, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97, Vijeće smatra da su ciljevi iz strategije u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu.

| (9) | Fiskalnu konsolidaciju treba poduprijeti dodatnim reformama sustava upravljanja javnim financijama. Posebice, unatoč napretku ostvarenom u okviru programa makroekonomske prilagodbe, potrebno je dovršiti sveobuhvatnu reformu okvirnog zakona o proračunu i uložiti dodatne napore kako bi se provedbom zakona o kontroli obveza osigurala stroga kontrola rashoda te spriječilo daljnje gomilanje zaostataka u javnom sektoru. Presudnu će ulogu imati restrukturiranje poduzeća u državnom vlasništvu, osiguravanje njihove financijske održivosti i stroga kontrola rashoda u području mirovinskog i zdravstvenog sustava. Na strani prihoda ima prostora za uspostavu poreznog sustava kojim se u većoj mjeri potiče rast i za daljnje poticanje porezne discipline. |
| --- | --- |

(9)

Fiskalnu konsolidaciju treba poduprijeti dodatnim reformama sustava upravljanja javnim financijama. Posebice, unatoč napretku ostvarenom u okviru programa makroekonomske prilagodbe, potrebno je dovršiti sveobuhvatnu reformu okvirnog zakona o proračunu i uložiti dodatne napore kako bi se provedbom zakona o kontroli obveza osigurala stroga kontrola rashoda te spriječilo daljnje gomilanje zaostataka u javnom sektoru. Presudnu će ulogu imati restrukturiranje poduzeća u državnom vlasništvu, osiguravanje njihove financijske održivosti i stroga kontrola rashoda u području mirovinskog i zdravstvenog sustava. Na strani prihoda ima prostora za uspostavu poreznog sustava kojim se u većoj mjeri potiče rast i za daljnje poticanje porezne discipline.

| (10) | Portugal je suočen s izazovima povezanima s razinom nezaposlenosti, koja je unatoč nedavnom padu i dalje visoka, osobito među mladima. Stopa nezaposlenosti u 2013. iznosila je 16,4 %, a nezaposlenosti mladih 38,1 %, što je znatno iznad prosjeka EU-a, a isto vrijedi i za postotak mladih koji su nezaposleni i nisu uključeni u programe obrazovanja ili osposobljavanja. Tradicionalno visoka stopa zaposlenosti osoba od 20 do 64 godine u Portugalu znatno se smanjila od početka gospodarske krize te je sa 73,1 % u 2008. pala na 65,6 % u 2013. Kada je riječ o nezaposlenosti mladih, u skladu s ciljevima jamstva za mlade, glavni izazovi uključuju slabo obuhvaćanje neregistriranih mladih osoba i potrebu za boljim usklađivanjem programa obrazovanja i izobrazbe s potrebama tržišta rada. Portugal je u okviru programa makroekonomske prilagodbe proveo niz reformi tržišta rada usmjerenih na pojednostavnjenje pretjerano restriktivnih propisa u području zaštite radnih mjesta, čime je povećana fleksibilnost mehanizama određivanja plaća i poboljšano funkcioniranje javnih službi za zapošljavanje i aktivacijskih politika. Izazovi su i dalje prisutni, osobito u pogledu potrebe rješavanja problema rascjepkanosti tržišta rada i poboljšanja prilagodbe plaća gospodarskim prilikama. Neovisna ocjena učinaka nedavno provedenih reformi u sustavu zaštite radnih mjesta osobito bi pridonijela ocjeni njihova utjecaja na otvaranje radnih mjesta, radnu nesigurnost, ukupne troškove rada te na broj žalbi podnesenih sudu zbog otpuštanja i njihov ishod. Unatoč nastojanjima da se ublaže negativne socijalne posljedice, nužna gospodarska prilagodba nakon krize negativno se odrazila na siromaštvo. |
| --- | --- |

(10)

Portugal je suočen s izazovima povezanima s razinom nezaposlenosti, koja je unatoč nedavnom padu i dalje visoka, osobito među mladima. Stopa nezaposlenosti u 2013. iznosila je 16,4 %, a nezaposlenosti mladih 38,1 %, što je znatno iznad prosjeka EU-a, a isto vrijedi i za postotak mladih koji su nezaposleni i nisu uključeni u programe obrazovanja ili osposobljavanja. Tradicionalno visoka stopa zaposlenosti osoba od 20 do 64 godine u Portugalu znatno se smanjila od početka gospodarske krize te je sa 73,1 % u 2008. pala na 65,6 % u 2013. Kada je riječ o nezaposlenosti mladih, u skladu s ciljevima jamstva za mlade, glavni izazovi uključuju slabo obuhvaćanje neregistriranih mladih osoba i potrebu za boljim usklađivanjem programa obrazovanja i izobrazbe s potrebama tržišta rada. Portugal je u okviru programa makroekonomske prilagodbe proveo niz reformi tržišta rada usmjerenih na pojednostavnjenje pretjerano restriktivnih propisa u području zaštite radnih mjesta, čime je povećana fleksibilnost mehanizama određivanja plaća i poboljšano funkcioniranje javnih službi za zapošljavanje i aktivacijskih politika. Izazovi su i dalje prisutni, osobito u pogledu potrebe rješavanja problema rascjepkanosti tržišta rada i poboljšanja prilagodbe plaća gospodarskim prilikama. Neovisna ocjena učinaka nedavno provedenih reformi u sustavu zaštite radnih mjesta osobito bi pridonijela ocjeni njihova utjecaja na otvaranje radnih mjesta, radnu nesigurnost, ukupne troškove rada te na broj žalbi podnesenih sudu zbog otpuštanja i njihov ishod. Unatoč nastojanjima da se ublaže negativne socijalne posljedice, nužna gospodarska prilagodba nakon krize negativno se odrazila na siromaštvo.

| (11) | Portugal je ostvario znatan napredak u reformi obrazovnog sustava zahvaljujući mjerama za suzbijanje ranog prekida školovanja, povećanje udjela stanovništva sa završenim tercijarnim obrazovanjem i usklađivanje ponude i potražnje vještina na tržištu rada. Međutim, ključnu će ulogu imati potpuna provedba mjera i učinkovita uporaba financijskih sredstava. Prije svega potrebno je raditi na smanjenju neadekvatnosti vještina, među ostalim i povećanjem kvalitete i privlačnosti strukovnog obrazovanja i izobrazbe (uključujući dvojno strukovno obrazovanje i osposobljavanje), poticanjem sudjelovanja poslodavaca u oblikovanju programa te osiguravanjem primjerene obuke na radnom mjestu i programa pripravništva. Uz to je potrebno i učinkovito uspostaviti službe za profesionalno usmjeravanje i savjetovanje učenika i studenata u sekundarnom i tercijarnom obrazovanju, u skladu s potrebama tržišta rada i predviđenom potražnjom za vještinama, te osnažiti veze s poslovnim sektorom. |
| --- | --- |

(11)

Portugal je ostvario znatan napredak u reformi obrazovnog sustava zahvaljujući mjerama za suzbijanje ranog prekida školovanja, povećanje udjela stanovništva sa završenim tercijarnim obrazovanjem i usklađivanje ponude i potražnje vještina na tržištu rada. Međutim, ključnu će ulogu imati potpuna provedba mjera i učinkovita uporaba financijskih sredstava. Prije svega potrebno je raditi na smanjenju neadekvatnosti vještina, među ostalim i povećanjem kvalitete i privlačnosti strukovnog obrazovanja i izobrazbe (uključujući dvojno strukovno obrazovanje i osposobljavanje), poticanjem sudjelovanja poslodavaca u oblikovanju programa te osiguravanjem primjerene obuke na radnom mjestu i programa pripravništva. Uz to je potrebno i učinkovito uspostaviti službe za profesionalno usmjeravanje i savjetovanje učenika i studenata u sekundarnom i tercijarnom obrazovanju, u skladu s potrebama tržišta rada i predviđenom potražnjom za vještinama, te osnažiti veze s poslovnim sektorom.

| (12) | Portugal je u okviru programa makroekonomske prilagodbe poduzeo znatne korake za poboljšanje kapitalne osnove bankarskog sektora i jačanje okvira za njegov nadzor i sanaciju. Međutim, veliki su izazovi, uključujući profitabilnost portugalskih banaka, i dalje prisutni i zahtijevaju pozorno praćenje i upravljanje. Podaci za prvo tromjesečje 2014. pokazuju da su neke od banaka koje su primile pomoć zabilježile pozitivne rezultate. Kvaliteta imovine i dalje je velik problem jer se nastavljaju bilježiti visoke razine umanjenja vrijednosti od oko 6 % ukupnog bruto iznosa kredita te povišene razine (10,6 %) loših kredita, prije svega u korporativnom segmentu (iznad 16 %) prema podacima dostupnima krajem 2013. Portugal je donio niz mjera za pojednostavnjenje kreditiranja održivih društava, ali su uvjeti financiranja i dalje nepovoljni (osobito za MSP-ove) te su mogućnosti nebankovnog financiranja korporativnog sektora i dalje ograničene. Novoodobreni krediti za MSP-ove smanjili su se u 2013. za 4,8 % u odnosu na 2012. Prosječne kamatne stope na nove kredite portugalskim poduzećima nešto su se smanjile od početka 2013., ali ostaju znatno iznad prosjeka europodručja. Visoka razina zaduženosti korporativnog sektora i potreba za daljnjim razduživanjem bankarskog sektora i dalje ograničavaju sposobnost banaka za kreditiranje održivih poduzeća po razumnoj cijeni. |
| --- | --- |

(12)

Portugal je u okviru programa makroekonomske prilagodbe poduzeo znatne korake za poboljšanje kapitalne osnove bankarskog sektora i jačanje okvira za njegov nadzor i sanaciju. Međutim, veliki su izazovi, uključujući profitabilnost portugalskih banaka, i dalje prisutni i zahtijevaju pozorno praćenje i upravljanje. Podaci za prvo tromjesečje 2014. pokazuju da su neke od banaka koje su primile pomoć zabilježile pozitivne rezultate. Kvaliteta imovine i dalje je velik problem jer se nastavljaju bilježiti visoke razine umanjenja vrijednosti od oko 6 % ukupnog bruto iznosa kredita te povišene razine (10,6 %) loših kredita, prije svega u korporativnom segmentu (iznad 16 %) prema podacima dostupnima krajem 2013. Portugal je donio niz mjera za pojednostavnjenje kreditiranja održivih društava, ali su uvjeti financiranja i dalje nepovoljni (osobito za MSP-ove) te su mogućnosti nebankovnog financiranja korporativnog sektora i dalje ograničene. Novoodobreni krediti za MSP-ove smanjili su se u 2013. za 4,8 % u odnosu na 2012. Prosječne kamatne stope na nove kredite portugalskim poduzećima nešto su se smanjile od početka 2013., ali ostaju znatno iznad prosjeka europodručja. Visoka razina zaduženosti korporativnog sektora i potreba za daljnjim razduživanjem bankarskog sektora i dalje ograničavaju sposobnost banaka za kreditiranje održivih poduzeća po razumnoj cijeni.

| (13) | Kako bi se osigurala učinkovitost i održivost energetskog sektora te snizile cijene energije za gospodarstvo, u okviru programa makroekonomske prilagodbe provedena su dva paketa mjera. Međutim, potrebno je dodatno smanjiti rente u energetskom sektoru te riješiti problem visokog i rastućeg duga. Portugal je u tu svrhu najavio treći paket mjera kojim se među ostalim predviđa i da poseban namet kojem podliježu energetski operateri, uveden 2014., ostane na snazi i u 2015. Nadalje, pitanja poboljšanja prekogranične integracije energetskih mreža i ubrzavanja provedbe projekata u području elektroenergetskog i plinskog povezivanja i dalje su neriješena te zahtijevaju pouzdano praćenje s ciljem okončanja odsječenosti Pirenejskog poluotoka od energetskog tržišta EU-a. Kada je riječ o prometnom sektoru, u okviru programa ostvaren je napredak osobito u pogledu poboljšanja konkurentnosti portugalskih luka, izrade sveobuhvatnog dugoročnog plana u području prometa nakon što se otklone slabosti i nedostaci te u pogledu poboljšanja regulatornog okvira. Međutim, potrebne su dodatne mjere za učinkovitu provedbu tog sveobuhvatnog dugoročnog plana i akcijskog plana u području reformi luka. Mjere su potrebne i za osiguranje neovisnosti i kapaciteta prometnog regulatornog tijela te financijske održivosti državnih poduzeća u tom sektoru, kao i za unaprjeđenje učinkovitosti i tržišnog natjecanja u željezničkom prometu. |
| --- | --- |

(13)

Kako bi se osigurala učinkovitost i održivost energetskog sektora te snizile cijene energije za gospodarstvo, u okviru programa makroekonomske prilagodbe provedena su dva paketa mjera. Međutim, potrebno je dodatno smanjiti rente u energetskom sektoru te riješiti problem visokog i rastućeg duga. Portugal je u tu svrhu najavio treći paket mjera kojim se među ostalim predviđa i da poseban namet kojem podliježu energetski operateri, uveden 2014., ostane na snazi i u 2015. Nadalje, pitanja poboljšanja prekogranične integracije energetskih mreža i ubrzavanja provedbe projekata u području elektroenergetskog i plinskog povezivanja i dalje su neriješena te zahtijevaju pouzdano praćenje s ciljem okončanja odsječenosti Pirenejskog poluotoka od energetskog tržišta EU-a. Kada je riječ o prometnom sektoru, u okviru programa ostvaren je napredak osobito u pogledu poboljšanja konkurentnosti portugalskih luka, izrade sveobuhvatnog dugoročnog plana u području prometa nakon što se otklone slabosti i nedostaci te u pogledu poboljšanja regulatornog okvira. Međutim, potrebne su dodatne mjere za učinkovitu provedbu tog sveobuhvatnog dugoročnog plana i akcijskog plana u području reformi luka. Mjere su potrebne i za osiguranje neovisnosti i kapaciteta prometnog regulatornog tijela te financijske održivosti državnih poduzeća u tom sektoru, kao i za unaprjeđenje učinkovitosti i tržišnog natjecanja u željezničkom prometu.

| (14) | Ključna reforma u području najmova u urbanim područjima provedena je kako bi se uravnoteženjem prava i obveza najmodavaca i najmoprimaca, uvođenjem veće fleksibilnosti u pogledu trajanja ugovora te poticanjem obnove stvorilo dinamičnije tržište nekretnina. I dalje je potrebno raditi na sveobuhvatnoj ocjeni utjecaja te reforme na temelju podataka o ključnim pokretačima tržišta i sivoj ekonomiji na portugalskom tržištu najma nekretnina. Portugal je ostvario znatan napredak u unaprjeđenju poslovnog okruženja, osobito poticanjem boljih okvirnih uvjeta, promicanjem poduzetničke kulture i poboljšanjem stečajnih postupaka za poduzeća u poteškoćama. Sada bi pozornost trebalo preusmjeriti na provedbu. Pojednostavnjeni su i administrativni postupci i postupci licenciranja, ali brojne se mjere tek trebaju provesti. Potrebni su dodatni napori kako bi se uklonile prepreke tržišnom natjecanju u sektoru usluga, prije svega donošenjem izmjena sektorskih propisa, ali i u području profesionalnih usluga, donošenjem propisa o ostalim strukovnim organizacijama. Kada je riječ o zakonodavnom uređenju i tržišnom natjecanju, naknadnim je mjerama potrebno osigurati neovisnost i autonomiju nacionalnih sektorskih regulatornih tijela i tijela nadležnog za tržišno natjecanje. Plaćanja tijela javne vlasti i dalje se odvijaju uz znatna kašnjenja. |
| --- | --- |

(14)

Ključna reforma u području najmova u urbanim područjima provedena je kako bi se uravnoteženjem prava i obveza najmodavaca i najmoprimaca, uvođenjem veće fleksibilnosti u pogledu trajanja ugovora te poticanjem obnove stvorilo dinamičnije tržište nekretnina. I dalje je potrebno raditi na sveobuhvatnoj ocjeni utjecaja te reforme na temelju podataka o ključnim pokretačima tržišta i sivoj ekonomiji na portugalskom tržištu najma nekretnina. Portugal je ostvario znatan napredak u unaprjeđenju poslovnog okruženja, osobito poticanjem boljih okvirnih uvjeta, promicanjem poduzetničke kulture i poboljšanjem stečajnih postupaka za poduzeća u poteškoćama. Sada bi pozornost trebalo preusmjeriti na provedbu. Pojednostavnjeni su i administrativni postupci i postupci licenciranja, ali brojne se mjere tek trebaju provesti. Potrebni su dodatni napori kako bi se uklonile prepreke tržišnom natjecanju u sektoru usluga, prije svega donošenjem izmjena sektorskih propisa, ali i u području profesionalnih usluga, donošenjem propisa o ostalim strukovnim organizacijama. Kada je riječ o zakonodavnom uređenju i tržišnom natjecanju, naknadnim je mjerama potrebno osigurati neovisnost i autonomiju nacionalnih sektorskih regulatornih tijela i tijela nadležnog za tržišno natjecanje. Plaćanja tijela javne vlasti i dalje se odvijaju uz znatna kašnjenja.

| (15) | U okviru programa makroekonomske prilagodbe ostvaren je dobar napredak u pogledu racionalizacije i modernizacije javne uprave u području zapošljavanja, politike plaća, radnih uvjeta, organizacijske učinkovitosti i kvalitete usluga. Međutim, pojedine je predviđene mjere reforme tek potrebno dovršiti te je potrebno poboljšati transparentnost. Unatoč znatnom napretku ostvarenom u pogledu veće učinkovitosti pravosudnog sustava, zahtijevaju se dodatna poboljšanja, prije svega kada je riječ o duljini postupaka, stopi riješenosti predmeta, broju predmeta u postupku te postupku praćenja i evaluacije. |
| --- | --- |

(15)

U okviru programa makroekonomske prilagodbe ostvaren je dobar napredak u pogledu racionalizacije i modernizacije javne uprave u području zapošljavanja, politike plaća, radnih uvjeta, organizacijske učinkovitosti i kvalitete usluga. Međutim, pojedine je predviđene mjere reforme tek potrebno dovršiti te je potrebno poboljšati transparentnost. Unatoč znatnom napretku ostvarenom u pogledu veće učinkovitosti pravosudnog sustava, zahtijevaju se dodatna poboljšanja, prije svega kada je riječ o duljini postupaka, stopi riješenosti predmeta, broju predmeta u postupku te postupku praćenja i evaluacije.

| (16) | Komisija na temelju analize zaključuje da je uspješna provedba programa makroekonomske prilagodbe imala ključnu ulogu u upravljanju gospodarskim i financijskim rizicima i smanjenju neravnoteža. Portugal je u okviru spomenutog programa donio čitav niz ambicioznih strukturnih reformi koje počinju donositi rezultate u smislu veće konkurentnosti i povratka na put gospodarskog rasta, ali su potrebni dodatni napori kako bi se ocijenio utjecaj reformi na funkcioniranje gospodarstva. Stoga je sve provedene reforme važno stalno pratiti kako bi se ocijenilo pridonose li jačanju konkurentnosti i povećanju proizvodnje i zaposlenosti. |
| --- | --- |

(16)

Komisija na temelju analize zaključuje da je uspješna provedba programa makroekonomske prilagodbe imala ključnu ulogu u upravljanju gospodarskim i financijskim rizicima i smanjenju neravnoteža. Portugal je u okviru spomenutog programa donio čitav niz ambicioznih strukturnih reformi koje počinju donositi rezultate u smislu veće konkurentnosti i povratka na put gospodarskog rasta, ali su potrebni dodatni napori kako bi se ocijenio utjecaj reformi na funkcioniranje gospodarstva. Stoga je sve provedene reforme važno stalno pratiti kako bi se ocijenilo pridonose li jačanju konkurentnosti i povećanju proizvodnje i zaposlenosti.

| (17) | Budući da će nakon dovršetka programa makroekonomske prilagodbe, čiji je zakonski rok 28. lipnja 2014., Portugal biti u potpunosti uključen u ciklus europskog semestra, Komisija je na temelju toga ocijenila dokumente koje je dostavio Portugal. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Portugalu, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg gospodarskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 8. u nastavku. |
| --- | --- |

(17)

Budući da će nakon dovršetka programa makroekonomske prilagodbe, čiji je zakonski rok 28. lipnja 2014., Portugal biti u potpunosti uključen u ciklus europskog semestra, Komisija je na temelju toga ocijenila dokumente koje je dostavio Portugal. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Portugalu, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg gospodarskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 8. u nastavku.

| (18) | Vijeće je u okviru ocjenjivanja preispitalo Vladinu fiskalnu strategiju, a njegovo je mišljenje (7) navedeno prije svega u preporuci 1. u nastavku. Ove su preporuke sastavljene nakon nedavnog dovršetka programa makroekonomske prilagodbe te se stoga temelje na dostignućima tog programa kako bi se osigurala njegova trajna provedba. |
| --- | --- |

(18)

Vijeće je u okviru ocjenjivanja preispitalo Vladinu fiskalnu strategiju, a njegovo je mišljenje (7) navedeno prije svega u preporuci 1. u nastavku. Ove su preporuke sastavljene nakon nedavnog dovršetka programa makroekonomske prilagodbe te se stoga temelje na dostignućima tog programa kako bi se osigurala njegova trajna provedba.

| (19) | Komisija je u okviru europskog semestra provela i analizu ekonomske politike europodručja kao cjeline. Na temelju toga Vijeće je izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (8). Kao država čija je valuta euro, Portugal bi trebao osigurati potpunu i pravovremenu provedbu tih preporuka. |
| --- | --- |

(19)

Komisija je u okviru europskog semestra provela i analizu ekonomske politike europodručja kao cjeline. Na temelju toga Vijeće je izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (8). Kao država čija je valuta euro, Portugal bi trebao osigurati potpunu i pravovremenu provedbu tih preporuka.

PREPORUČUJE da Portugal u razdoblju 2014. – 2015. poduzme mjere kojima je cilj:

| 1. | Provesti potrebne mjere fiskalne konsolidacije za 2014. kako bi ostvario fiskalne ciljeve i spriječio akumuliranje novih zaostataka. Tijekom 2015. provoditi revidiranu proračunsku strategiju u cilju smanjenja deficita na 2,5 % BDP-a, u skladu s ciljem predviđenim preporukom u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita, te istovremeno izvršiti potrebnu strukturnu prilagodbu. Konsolidacijske mjere koje Ustavni sud ne smatra ustavnima što je prije moguće nadomjestiti mjerama sličnog opsega i kvalitete. Smanjiti prekomjerni deficit na održiv način kojim se pogoduje rastu, pri čemu bi se trebala ograničiti primjena jednokratnih/privremenih mjera. Nakon što smanji prekomjerni deficit, nastaviti s planiranom godišnjom strukturnom prilagodbom prema srednjoročnom cilju, u skladu sa zahtjevom u pogledu godišnje strukturne prilagodbe u visini od najmanje 0,5 % BDP-a, odnosno više od toga u povoljnim razdobljima, i osigurati poštovanje kriterija duga kako bi se omogućilo održivo smanjenje visokog udjela duga opće države u BDP-u. Dati prednost fiskalnoj konsolidaciji koja se temelji na mjerama na strani rashoda i dodatno povećati učinkovitost i kvalitetu javnih rashoda. Održati čvrstu kontrolu rashoda u središnjoj, regionalnoj i lokalnoj upravi. Nastaviti restrukturiranje poduzeća u državnom vlasništvu. Do kraja 2014. razviti nove sveobuhvatne mjere, kao dio mirovinske reforme koja je u tijeku, s ciljem poboljšanja srednjoročne održivosti mirovinskog sustava. Kontrolirati rast rashoda u području zdravstvene skrbi i nastaviti bolničku reformu. Revidirati porezni sustav tako da se njime u većoj mjeri pridonosi rastu. Nastaviti s poboljšanjem porezne discipline i suzbijanjem utaje poreza na temelju veće učinkovitosti porezne uprave. Ojačati sustav upravljanja javnim financijama brzim dovršetkom i provedbom sveobuhvatne reforme okvirnog zakona o proračunu do kraja 2014. Osigurati strogo poštovanje zakona o kontroli obveza. Od 2015. nadalje učinkovito primjenjivati jedinstvenu ljestvicu plaća i dodataka u javnom sektoru. |
| --- | --- |

1.

Provesti potrebne mjere fiskalne konsolidacije za 2014. kako bi ostvario fiskalne ciljeve i spriječio akumuliranje novih zaostataka. Tijekom 2015. provoditi revidiranu proračunsku strategiju u cilju smanjenja deficita na 2,5 % BDP-a, u skladu s ciljem predviđenim preporukom u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita, te istovremeno izvršiti potrebnu strukturnu prilagodbu. Konsolidacijske mjere koje Ustavni sud ne smatra ustavnima što je prije moguće nadomjestiti mjerama sličnog opsega i kvalitete. Smanjiti prekomjerni deficit na održiv način kojim se pogoduje rastu, pri čemu bi se trebala ograničiti primjena jednokratnih/privremenih mjera. Nakon što smanji prekomjerni deficit, nastaviti s planiranom godišnjom strukturnom prilagodbom prema srednjoročnom cilju, u skladu sa zahtjevom u pogledu godišnje strukturne prilagodbe u visini od najmanje 0,5 % BDP-a, odnosno više od toga u povoljnim razdobljima, i osigurati poštovanje kriterija duga kako bi se omogućilo održivo smanjenje visokog udjela duga opće države u BDP-u. Dati prednost fiskalnoj konsolidaciji koja se temelji na mjerama na strani rashoda i dodatno povećati učinkovitost i kvalitetu javnih rashoda. Održati čvrstu kontrolu rashoda u središnjoj, regionalnoj i lokalnoj upravi. Nastaviti restrukturiranje poduzeća u državnom vlasništvu. Do kraja 2014. razviti nove sveobuhvatne mjere, kao dio mirovinske reforme koja je u tijeku, s ciljem poboljšanja srednjoročne održivosti mirovinskog sustava. Kontrolirati rast rashoda u području zdravstvene skrbi i nastaviti bolničku reformu. Revidirati porezni sustav tako da se njime u većoj mjeri pridonosi rastu. Nastaviti s poboljšanjem porezne discipline i suzbijanjem utaje poreza na temelju veće učinkovitosti porezne uprave. Ojačati sustav upravljanja javnim financijama brzim dovršetkom i provedbom sveobuhvatne reforme okvirnog zakona o proračunu do kraja 2014. Osigurati strogo poštovanje zakona o kontroli obveza. Od 2015. nadalje učinkovito primjenjivati jedinstvenu ljestvicu plaća i dodataka u javnom sektoru.

| 2. | Osigurati da se kretanje minimalne plaće uskladi s ciljevima poticanja zapošljavanja i konkurentnosti. Osigurati da se sustavom određivanja plaća promiče usklađivanje plaća i produktivnosti na sektorskoj razini i/ili razini poduzeća. U dogovoru sa socijalnim partnerima i u skladu s nacionalom praksom istražiti mogućnost međusobno usuglašenih privremenih suspenzija kolektivnih ugovora na razini poduzeća. Do rujna 2014. podnijeti prijedloge za međusobne usuglašene privremene suspenzije kolektivnih ugovora na razini poduzeća te za reviziju produženja kolektivnih ugovora. |
| --- | --- |

2.

Osigurati da se kretanje minimalne plaće uskladi s ciljevima poticanja zapošljavanja i konkurentnosti. Osigurati da se sustavom određivanja plaća promiče usklađivanje plaća i produktivnosti na sektorskoj razini i/ili razini poduzeća. U dogovoru sa socijalnim partnerima i u skladu s nacionalom praksom istražiti mogućnost međusobno usuglašenih privremenih suspenzija kolektivnih ugovora na razini poduzeća. Do rujna 2014. podnijeti prijedloge za međusobne usuglašene privremene suspenzije kolektivnih ugovora na razini poduzeća te za reviziju produženja kolektivnih ugovora.

| 3. | Do ožujka 2015. podnijeti neovisnu evaluaciju nedavnih reformi sustava zaštite radnih mjesta, zajedno s akcijskim planom za moguće dodatne reforme usmjerene na rješavanje problema rascjepkanosti tržišta rada. Nastaviti tekuću reformu aktivnih politika tržišta rada i javnih službi za zapošljavanje kako bi se povećale stope zaposlenosti i sudjelovanja na tržištu rada, prije svega poboljšanjem usluga savjetovanja i pružanja pomoći pri traženju zaposlenja te sustava aktivacije/sankcioniranja, a u cilju smanjenja dugotrajne nezaposlenosti i uključivanja onih koji imaju najlošiji pristup tržištu rada. Riješiti problem visoke razine nezaposlenosti mladih, posebice učinkovitim predviđanjem potražnje za vještinama i obuhvaćanjem neregistriranih mladih osoba, u skladu s ciljevima iz jamstva za mlade. Osigurati primjereni doseg socijalne pomoći, uključujući program minimalnog dohotka, pri čemu je istovremeno potrebno osigurati učinkovitu aktivaciju korisnika pomoći. |
| --- | --- |

3.

Do ožujka 2015. podnijeti neovisnu evaluaciju nedavnih reformi sustava zaštite radnih mjesta, zajedno s akcijskim planom za moguće dodatne reforme usmjerene na rješavanje problema rascjepkanosti tržišta rada. Nastaviti tekuću reformu aktivnih politika tržišta rada i javnih službi za zapošljavanje kako bi se povećale stope zaposlenosti i sudjelovanja na tržištu rada, prije svega poboljšanjem usluga savjetovanja i pružanja pomoći pri traženju zaposlenja te sustava aktivacije/sankcioniranja, a u cilju smanjenja dugotrajne nezaposlenosti i uključivanja onih koji imaju najlošiji pristup tržištu rada. Riješiti problem visoke razine nezaposlenosti mladih, posebice učinkovitim predviđanjem potražnje za vještinama i obuhvaćanjem neregistriranih mladih osoba, u skladu s ciljevima iz jamstva za mlade. Osigurati primjereni doseg socijalne pomoći, uključujući program minimalnog dohotka, pri čemu je istovremeno potrebno osigurati učinkovitu aktivaciju korisnika pomoći.

| 4. | Poboljšati kvalitetu i relevantnost obrazovnog sustava za tržište rada kako bi se smanjio broj osoba koje rano prekidaju školovanje i riješio problem slabih obrazovnih rezultata. Osigurati učinkovitost javnih rashoda u obrazovnom sektoru i smanjiti neadekvatnost vještina, među ostalim i povećanjem kvalitete i privlačnosti strukovnog obrazovanja i izobrazbe te njegovanjem suradnje s poslovnim sektorom. Unaprijediti suradnju između tijela za javna istraživanja i poslovnog sektora te poticati prijenos znanja. |
| --- | --- |

4.

Poboljšati kvalitetu i relevantnost obrazovnog sustava za tržište rada kako bi se smanjio broj osoba koje rano prekidaju školovanje i riješio problem slabih obrazovnih rezultata. Osigurati učinkovitost javnih rashoda u obrazovnom sektoru i smanjiti neadekvatnost vještina, među ostalim i povećanjem kvalitete i privlačnosti strukovnog obrazovanja i izobrazbe te njegovanjem suradnje s poslovnim sektorom. Unaprijediti suradnju između tijela za javna istraživanja i poslovnog sektora te poticati prijenos znanja.

| 5. | Pratiti stanje likvidnosti banaka i moguće manjke kapitala, među ostalim i tematskim provjerama na licu mjesta i testiranjem otpornosti na stres. Ocijeniti planove za oporavak banaka i prema potrebi uvesti poboljšanja u postupak evaluacije. Provesti sveobuhvatnu strategiju radi smanjenja prekomjernog duga korporativnog sektora i ojačati napore kako bi se proširio spektar alternativnih mogućnosti financiranja, među ostalim i u ranim fazama razvoja poslovanja, unaprjeđenjem učinkovitosti instrumenata za restrukturiranje duga (osobito PER i SIREVE) za održiva poduzeća, uvođenjem poticaja za uključivanje banaka i dužnika u ranu fazu postupka restrukturiranja te poboljšanjem dostupnosti financijskih sredstava na tržištu kapitala. Osigurati da se utvrđenim mjerama podupire preraspodjela financijskih sredstava prema proizvodnim sektorima gospodarstva, uključujući održivim MSP-ovima, istovremeno izbjegavajući rizike u pogledu javnih financija i financijske stabilnosti. Do kraja rujna 2014. uvesti sustav ranog upozorenja, uglavnom u svrhu nadzora, kako bi se utvrdila poduzeća, uključujući MSP-ove, s velikom vjerojatnošću nastanka statusa neispunjavanja obveza zbog prekomjerne razine zaduženosti te koji može, neizravno, promicati rano restrukturiranje korporativnog duga. |
| --- | --- |

5.

Pratiti stanje likvidnosti banaka i moguće manjke kapitala, među ostalim i tematskim provjerama na licu mjesta i testiranjem otpornosti na stres. Ocijeniti planove za oporavak banaka i prema potrebi uvesti poboljšanja u postupak evaluacije. Provesti sveobuhvatnu strategiju radi smanjenja prekomjernog duga korporativnog sektora i ojačati napore kako bi se proširio spektar alternativnih mogućnosti financiranja, među ostalim i u ranim fazama razvoja poslovanja, unaprjeđenjem učinkovitosti instrumenata za restrukturiranje duga (osobito PER i SIREVE) za održiva poduzeća, uvođenjem poticaja za uključivanje banaka i dužnika u ranu fazu postupka restrukturiranja te poboljšanjem dostupnosti financijskih sredstava na tržištu kapitala. Osigurati da se utvrđenim mjerama podupire preraspodjela financijskih sredstava prema proizvodnim sektorima gospodarstva, uključujući održivim MSP-ovima, istovremeno izbjegavajući rizike u pogledu javnih financija i financijske stabilnosti. Do kraja rujna 2014. uvesti sustav ranog upozorenja, uglavnom u svrhu nadzora, kako bi se utvrdila poduzeća, uključujući MSP-ove, s velikom vjerojatnošću nastanka statusa neispunjavanja obveza zbog prekomjerne razine zaduženosti te koji može, neizravno, promicati rano restrukturiranje korporativnog duga.

| 6. | Provesti drugi i treći paket mjera u energetskom sektoru namijenjen smanjenju troškova energije za gospodarstvo te do 2020. riješiti problem duga u sektoru opskrbe električnom energijom i pozorno pratiti provedbu. Poboljšati prekograničnu integraciju energetskih mreža i ubrzati provedbu projekata u području elektroenergetskog i plinskog povezivanja. Provesti sveobuhvatni dugoročni plan u području prijevoza i utvrditi „kronogram” reformi lučkog sektora. Dovršiti koncesije u području prometa za metropolitanska područja Lisabona i Porta. Osigurati da su ponovni pregovori o postojećim lučkim koncesijama i novi sustavi izdavanja odobrenja usmjereni na učinkovitost te u skladu s načelima unutarnjeg tržišta, prije svega s pravilima u području javne nabave. Do kraja rujna 2014. osigurati potpunu neovisnost i operativnost nacionalnog regulatornog tijela u području prometa (ATM). Osigurati financijsku održivost državnih poduzeća u sektoru prometa. Povećati učinkovitost i tržišno natjecanje u željezničkom sektoru provedbom plana za konkurentnost CP Carga nakon preseljenja teretnih terminala, istovremeno osiguravajući neovisnosti rada upravitelja infrastrukture u državnom vlasništvu i prijevoznika u željezničkom prometu. |
| --- | --- |

6.

Provesti drugi i treći paket mjera u energetskom sektoru namijenjen smanjenju troškova energije za gospodarstvo te do 2020. riješiti problem duga u sektoru opskrbe električnom energijom i pozorno pratiti provedbu. Poboljšati prekograničnu integraciju energetskih mreža i ubrzati provedbu projekata u području elektroenergetskog i plinskog povezivanja. Provesti sveobuhvatni dugoročni plan u području prijevoza i utvrditi „kronogram” reformi lučkog sektora. Dovršiti koncesije u području prometa za metropolitanska područja Lisabona i Porta. Osigurati da su ponovni pregovori o postojećim lučkim koncesijama i novi sustavi izdavanja odobrenja usmjereni na učinkovitost te u skladu s načelima unutarnjeg tržišta, prije svega s pravilima u području javne nabave. Do kraja rujna 2014. osigurati potpunu neovisnost i operativnost nacionalnog regulatornog tijela u području prometa (ATM). Osigurati financijsku održivost državnih poduzeća u sektoru prometa. Povećati učinkovitost i tržišno natjecanje u željezničkom sektoru provedbom plana za konkurentnost CP Carga nakon preseljenja teretnih terminala, istovremeno osiguravajući neovisnosti rada upravitelja infrastrukture u državnom vlasništvu i prijevoznika u željezničkom prometu.

| 7. | Dodatno poboljšati evaluaciju tržišta nekretnina, među ostalim i uspostavom, do kraja 2014., sustavnijeg okvira za praćenje i izvješćivanje te izraditi sveobuhvatno izvješće o sivoj ekonomiji na tom tržištu. Nastaviti s naporima za daljnju provedbu evidencije regulatornih opterećenja kako bi se do ožujka 2015. obuhvatili sektori koji dosad nisu bili obuhvaćeni. Do kraja rujna 2014. donijeti i provesti preostala rješenja o izdavanju dozvola i izmjene sektorskih propisa. Do kraja rujna 2014. ukloniti preostala ograničenja u sektoru profesionalnih usluga i donijeti izmijenjene statute strukovnih organizacija koji u okviru programa makroekonomske prilagodbe nisu bili doneseni. Riješiti problem kašnjenja s plaćanjima u javnom sektoru. Nacionalnim regulatornim tijelima i tijelu nadležnom za tržišno natjecanje osigurati odgovarajuća sredstva. |
| --- | --- |

7.

Dodatno poboljšati evaluaciju tržišta nekretnina, među ostalim i uspostavom, do kraja 2014., sustavnijeg okvira za praćenje i izvješćivanje te izraditi sveobuhvatno izvješće o sivoj ekonomiji na tom tržištu. Nastaviti s naporima za daljnju provedbu evidencije regulatornih opterećenja kako bi se do ožujka 2015. obuhvatili sektori koji dosad nisu bili obuhvaćeni. Do kraja rujna 2014. donijeti i provesti preostala rješenja o izdavanju dozvola i izmjene sektorskih propisa. Do kraja rujna 2014. ukloniti preostala ograničenja u sektoru profesionalnih usluga i donijeti izmijenjene statute strukovnih organizacija koji u okviru programa makroekonomske prilagodbe nisu bili doneseni. Riješiti problem kašnjenja s plaćanjima u javnom sektoru. Nacionalnim regulatornim tijelima i tijelu nadležnom za tržišno natjecanje osigurati odgovarajuća sredstva.

| 8. | Nastaviti s racionalizacijom i modernizacijom središnje, regionalne i lokalne javne uprave. Provesti reforme usmjerene na povećanje učinkovitosti pravosudnog sustava i povećanje transparentnosti. Pojačati napore u pogledu evaluacije reformi provedenih u okviru programa makroekonomske prilagodbe te planiranih i budućih reformi. U zakonodavni proces uključiti obvezne sustavne ex ante i ex post ocjene. Na državnoj razini uspostaviti funkcionalno neovisnu središnju jedinicu za ocjenjivanje sa zadaćom da svakih šest mjeseci izrađuje ocjene i izvješća o provedbi tih reformi, među ostalim i o dosljednosti s ex ante ocjenom utjecaja te po potrebi predlaže korektivno djelovanje. |
| --- | --- |

8.

Nastaviti s racionalizacijom i modernizacijom središnje, regionalne i lokalne javne uprave. Provesti reforme usmjerene na povećanje učinkovitosti pravosudnog sustava i povećanje transparentnosti. Pojačati napore u pogledu evaluacije reformi provedenih u okviru programa makroekonomske prilagodbe te planiranih i budućih reformi. U zakonodavni proces uključiti obvezne sustavne ex ante i ex post ocjene. Na državnoj razini uspostaviti funkcionalno neovisnu središnju jedinicu za ocjenjivanje sa zadaćom da svakih šest mjeseci izrađuje ocjene i izvješća o provedbi tih reformi, među ostalim i o dosljednosti s ex ante ocjenom utjecaja te po potrebi predlaže korektivno djelovanje.

Sastavljeno u Bruxellesu 8. srpnja 2014.

Za Vijeće

Predsjednik

P. C. PADOAN

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  Zadržana za 2014. Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

2

(3)  Provedbena odluka Vijeća 2011/344/EU od 30. svibnja 2011. o dodjeli financijske pomoći Unije Portugalu (SL L 159, 17.6.2011., str. 88.).

3

(4)  Provedbena odluka Vijeća (2014/234/EU) od 23. travnja 2014. o izmjeni Provedbene odluke 2011/344/EU od 30. svibnja o dodjeli financijske pomoći Unije Portugalu (SL L 125, 26.4.2014., str. 75.).

4

(5)  Uredba (EU) br. 472/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o jačanju gospodarskog i proračunskog nadzora država članica europodručja koje su suočene s ozbiljnim poteškoćama u odnosu na svoju financijsku stabilnost ili im prijete takve poteškoće (SL L 140 , 27.5.2013., str. 1.).

5

(6)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.)

6

(7)  Na temelju članka 5. stavka 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.

7

(8)  Vidjeti str. 141 ovoga Službenog lista.

8

---

| 29.7.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 247/109 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 247/109

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 8. srpnja 2014.

o nacionalnom programu reformi 2014. za Rumunjsku i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu konvergencije Rumunjske za 2014.

2014/C 247/21

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Europsko se vijeće 26. ožujka 2010. složilo s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta, Europa 2020. koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika te je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno poduzeti mjere radi jačanja potencijala Europe u području održivog razvoja i konkurentnosti. |
| --- | --- |

(1)

Europsko se vijeće 26. ožujka 2010. složilo s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta, Europa 2020. koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika te je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno poduzeti mjere radi jačanja potencijala Europe u području održivog razvoja i konkurentnosti.

| (2) | Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedlogâ Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (2), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedlogâ Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (2), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

| (3) | Šefovi država i vlada država članica donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Odlučili su da je potrebno poduzeti mjere na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. i provedbi preporuka za pojedine zemlje. |
| --- | --- |

(3)

Šefovi država i vlada država članica donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Odlučili su da je potrebno poduzeti mjere na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. i provedbi preporuka za pojedine zemlje.

| (4) | Vijeće je 9. srpnja 2013. donijelo Preporuku (3) o nacionalnom programu reformi Rumunjske za 2013. i dostavilo mišljenje o programu konvergencije Rumunjske za razdoblje 2012. – 2016. |
| --- | --- |

(4)

Vijeće je 9. srpnja 2013. donijelo Preporuku (3) o nacionalnom programu reformi Rumunjske za 2013. i dostavilo mišljenje o programu konvergencije Rumunjske za razdoblje 2012. – 2016.

| (5) | Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2014. za koordinaciju ekonomske politike. Komisija je 13. studenoga 2013. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2014. za koordinaciju ekonomske politike. Komisija je 13. studenoga 2013. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja.

| (6) | Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave. |
| --- | --- |

(6)

Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave.

| (7) | Rumunjska je 6. svibnja 2014. podnijela svoj nacionalni program reformi za 2014., a 5. svibnja 2014. i program konvergencije za 2014. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena. |
| --- | --- |

(7)

Rumunjska je 6. svibnja 2014. podnijela svoj nacionalni program reformi za 2014., a 5. svibnja 2014. i program konvergencije za 2014. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

| (8) | Vijeće je 22. listopada 2013. donijelo Odluku 2013/531/EU (4) o pružanju srednjoročne financijske pomoći Rumunjskoj u iznosu do 2 milijarde eura do rujna 2015. Preventivna srednjoročna financijska pomoć Rumunjskoj u okviru instrumenta pomoći platnoj bilanci država članica koje nisu dio europodručja smatrala se primjerenom zbog nestabilnih tokova kapitala koji osobito utječu na tržišta u usponu, rizika makroekonomskog scenarija i preostalih slabosti u bankarskom sektoru. Iako Rumunjska u trenutačnim tržišnim uvjetima ne namjerava zahtijevati isplatu obroka, može se očekivati da će preventivna pomoć pridonijeti konsolidaciji makroekonomske, proračunske i financijske stabilnosti te će, zahvaljujući provedbi strukturnih reforma, povećati otpornost i potencijal rasta gospodarstva. Memorandumom o razumijevanju od 6. studenoga 2013. i njegovim kasnijim dodacima o utvrđivanju uvjeta koji moraju biti ispunjeni u okviru preventivne pomoći EU-a nadopunjuju se i podupiru preporuke europskog semestra za pojedine zemlje. Preventivna pomoć EU-a ovisi o provedbi opsežnog programa gospodarske politike s osobitim naglaskom na mjere strukturne reforme uključujući one preporuke po državama članicama koje se odnose na administrativne kapacitete, reforme tržišta proizvoda, poslovno okruženje, tržišta rada, mirovine, poduzeća u državnom vlasništvu i zdravstvenu skrb. Tim programom Vlada nije oslobođena provedbe svih preporuka po državama članicama u cijelosti. Određivanje prioriteta politika koji su potrebni za provedbu Memoranduma o razumijevanju i preporuka po državama članicama, njihovu provedbu i usklađivanje trebalo bi dosljedno razmotriti na razini na kojoj se donose odluke. |
| --- | --- |

(8)

Vijeće je 22. listopada 2013. donijelo Odluku 2013/531/EU (4) o pružanju srednjoročne financijske pomoći Rumunjskoj u iznosu do 2 milijarde eura do rujna 2015. Preventivna srednjoročna financijska pomoć Rumunjskoj u okviru instrumenta pomoći platnoj bilanci država članica koje nisu dio europodručja smatrala se primjerenom zbog nestabilnih tokova kapitala koji osobito utječu na tržišta u usponu, rizika makroekonomskog scenarija i preostalih slabosti u bankarskom sektoru. Iako Rumunjska u trenutačnim tržišnim uvjetima ne namjerava zahtijevati isplatu obroka, može se očekivati da će preventivna pomoć pridonijeti konsolidaciji makroekonomske, proračunske i financijske stabilnosti te će, zahvaljujući provedbi strukturnih reforma, povećati otpornost i potencijal rasta gospodarstva. Memorandumom o razumijevanju od 6. studenoga 2013. i njegovim kasnijim dodacima o utvrđivanju uvjeta koji moraju biti ispunjeni u okviru preventivne pomoći EU-a nadopunjuju se i podupiru preporuke europskog semestra za pojedine zemlje. Preventivna pomoć EU-a ovisi o provedbi opsežnog programa gospodarske politike s osobitim naglaskom na mjere strukturne reforme uključujući one preporuke po državama članicama koje se odnose na administrativne kapacitete, reforme tržišta proizvoda, poslovno okruženje, tržišta rada, mirovine, poduzeća u državnom vlasništvu i zdravstvenu skrb. Tim programom Vlada nije oslobođena provedbe svih preporuka po državama članicama u cijelosti. Određivanje prioriteta politika koji su potrebni za provedbu Memoranduma o razumijevanju i preporuka po državama članicama, njihovu provedbu i usklađivanje trebalo bi dosljedno razmotriti na razini na kojoj se donose odluke.

| (9) | Cilj je proračunske strategije utvrđen programom konvergencije za 2014. postići srednjoročni cilj odnosno strukturni deficit od 1 % BDP-a u 2015., čime se odražavaju zahtjevi Pakta o stabilnosti i rastu, te ga nakon toga i zadržati. Rumunjska se 2014. koristi mogućnošću privremenog odstupanja u odnosu na plan prilagodbe srednjoročnom cilju, koje je dopušteno za zajednički financirane projekte. Privremeno odstupanje mora se nadoknaditi sljedeće godine. U programu konvergencije se predviđa stabilizacija (ponovno izračunanog) strukturnog salda u 2014. i poboljšanje od 0,8 % BDP-a u 2015. Predviđa se da će rashodi rasti brzinom usklađenom s referentnom vrijednosti za rashode za 2014. i 2015. Predviđa se da će u 2015. udio duga u BDP-u dosegnuti 40 % te zatim pasti u 2016./2017. Općenito je proračunska strategija iz programa konvergencije u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Vjerojatan je makroekonomski scenarij na kojem se temelje projekcije proračuna. Uglavnom je u skladu s proljetnom prognozom iz 2014. službi Komisije. Međutim, procjena mogućeg BDP-a na kojoj se temelji program konvergencije nešto je veća, većinom zbog optimističnijih izgleda za tržište rada. I dalje postoje rizici u pogledu proračunskog plana za 2014. u odnosu na nadzor rashoda i manju naplatu poreza od predviđene. Štoviše, mjere na kojima se temelji predloženi fiskalni program za 2015. i kasnije još nisu utvrđene.
  Na temelju prognoza Komisije, unatoč malom smanjenju strukturnog salda 2014., Rumunjska u 2014. poštuje zahtjeve Pakta o stabilnosti i rastu, uzimajući u obzir privremeno odstupanje koje je dopušteno za zajednički financirane projekte. Za 2015. postoji rizik znatnog odstupanja od zahtijevane strukturne prilagodbe, uzimajući u obzir potrebno nadoknađivanje za privremeno odstupanje koje je dopušteno za zajednički financirane projekte. Štoviše, predviđa se da će Rumunjska 2015. odstupiti od referentnih vrijednosti. Na temelju ocjene programa i prognoze Komisije, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97, Vijeće smatra da u 2015. u okviru programa konvergencije može doći do rizika znatnog odstupanja od zahtjeva predviđenih preventivnim dijelom. |
| --- | --- |

(9)

Cilj je proračunske strategije utvrđen programom konvergencije za 2014. postići srednjoročni cilj odnosno strukturni deficit od 1 % BDP-a u 2015., čime se odražavaju zahtjevi Pakta o stabilnosti i rastu, te ga nakon toga i zadržati. Rumunjska se 2014. koristi mogućnošću privremenog odstupanja u odnosu na plan prilagodbe srednjoročnom cilju, koje je dopušteno za zajednički financirane projekte. Privremeno odstupanje mora se nadoknaditi sljedeće godine. U programu konvergencije se predviđa stabilizacija (ponovno izračunanog) strukturnog salda u 2014. i poboljšanje od 0,8 % BDP-a u 2015. Predviđa se da će rashodi rasti brzinom usklađenom s referentnom vrijednosti za rashode za 2014. i 2015. Predviđa se da će u 2015. udio duga u BDP-u dosegnuti 40 % te zatim pasti u 2016./2017. Općenito je proračunska strategija iz programa konvergencije u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Vjerojatan je makroekonomski scenarij na kojem se temelje projekcije proračuna. Uglavnom je u skladu s proljetnom prognozom iz 2014. službi Komisije. Međutim, procjena mogućeg BDP-a na kojoj se temelji program konvergencije nešto je veća, većinom zbog optimističnijih izgleda za tržište rada. I dalje postoje rizici u pogledu proračunskog plana za 2014. u odnosu na nadzor rashoda i manju naplatu poreza od predviđene. Štoviše, mjere na kojima se temelji predloženi fiskalni program za 2015. i kasnije još nisu utvrđene.

Na temelju prognoza Komisije, unatoč malom smanjenju strukturnog salda 2014., Rumunjska u 2014. poštuje zahtjeve Pakta o stabilnosti i rastu, uzimajući u obzir privremeno odstupanje koje je dopušteno za zajednički financirane projekte. Za 2015. postoji rizik znatnog odstupanja od zahtijevane strukturne prilagodbe, uzimajući u obzir potrebno nadoknađivanje za privremeno odstupanje koje je dopušteno za zajednički financirane projekte. Štoviše, predviđa se da će Rumunjska 2015. odstupiti od referentnih vrijednosti. Na temelju ocjene programa i prognoze Komisije, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97, Vijeće smatra da u 2015. u okviru programa konvergencije može doći do rizika znatnog odstupanja od zahtjeva predviđenih preventivnim dijelom.

| (10) | U području PDV-a velike izazove i dalje predstavljaju porezne prijevare i izbjegavanje plaćanja poreza, uključujući prekogranične djelatnosti, trošarine, doprinose za socijalno osiguranje i oporezivanje osobnog dohotka. Ostvaren je ograničen vidljivi napredak u borbi protiv neprijavljenog rada, dok se učinkovitost strategije za izvršenje poreznih obveza smanjuje nedostatkom realističnih i obvezujućih mjera te nedovoljnim naglaskom na prevenciju. U tijeku je reforma porezne uprave radi povećanja učinkovitosti; prekogranična administrativna suradnja, osobito u području PDV-a, i dalje je slaba. Porezni klin za osobe s niskim i srednjim primanjima i dalje je visok te se njima potiče neprijavljeni rad i nedovoljno prijavljivanje primanja. Ostvaren je određeni napredak u području poreza za zaštitu okoliša zbog poboljšanja sustava oporezivanja vozila i povećanja trošarina na gorivo koje se sada automatski usklađuju s inflacijom. Rumunjska je suočena s dugoročnim rizikom za održivost, uglavnom zbog rashoda povezanih sa starenjem. Postoji zabrinutost u pogledu održivosti i adekvatnosti mirovinskog sustava zbog niskog omjera zaposlenih osoba koje plaćaju doprinose u odnosu na osobe koje primaju mirovinu. Rumunjska je poduzela korake kako bi se dob za umirovljenje muškaraca i žena izjednačila 2035. |
| --- | --- |

(10)

U području PDV-a velike izazove i dalje predstavljaju porezne prijevare i izbjegavanje plaćanja poreza, uključujući prekogranične djelatnosti, trošarine, doprinose za socijalno osiguranje i oporezivanje osobnog dohotka. Ostvaren je ograničen vidljivi napredak u borbi protiv neprijavljenog rada, dok se učinkovitost strategije za izvršenje poreznih obveza smanjuje nedostatkom realističnih i obvezujućih mjera te nedovoljnim naglaskom na prevenciju. U tijeku je reforma porezne uprave radi povećanja učinkovitosti; prekogranična administrativna suradnja, osobito u području PDV-a, i dalje je slaba. Porezni klin za osobe s niskim i srednjim primanjima i dalje je visok te se njima potiče neprijavljeni rad i nedovoljno prijavljivanje primanja. Ostvaren je određeni napredak u području poreza za zaštitu okoliša zbog poboljšanja sustava oporezivanja vozila i povećanja trošarina na gorivo koje se sada automatski usklađuju s inflacijom. Rumunjska je suočena s dugoročnim rizikom za održivost, uglavnom zbog rashoda povezanih sa starenjem. Postoji zabrinutost u pogledu održivosti i adekvatnosti mirovinskog sustava zbog niskog omjera zaposlenih osoba koje plaćaju doprinose u odnosu na osobe koje primaju mirovinu. Rumunjska je poduzela korake kako bi se dob za umirovljenje muškaraca i žena izjednačila 2035.

| (11) | Neučinkovitom upotrebom resursa i lošim upravljanjem povećava se rizik za fiskalnu održivost sektora zdravstva. Uobičajenim neformalnim plaćanjima u javnom zdravstvu još se više onemogućuje pristup sustavu, njegova učinkovitost i kvaliteta. Započele su reforme kako bi se povećala učinkovitost i financijska održivost sektora zdravstvene skrbi, no potrebni su stalni napori. Kasni se u provedbi nekih mjera te za njih nema dovoljno sredstava i uslužnih kapaciteta. Isplativost će se povećati smanjenjem pretjerane upotrebe bolničke skrbi te jačanjem primarne zaštite i sustava upućivanja. Pokrenute su daljnje reforme sektora zdravstvene skrbi u pogledu zdravlja stanovništva kojima se promiče, među ostalim, pravedan pristup kvalitetnim zdravstvenim uslugama. |
| --- | --- |

(11)

Neučinkovitom upotrebom resursa i lošim upravljanjem povećava se rizik za fiskalnu održivost sektora zdravstva. Uobičajenim neformalnim plaćanjima u javnom zdravstvu još se više onemogućuje pristup sustavu, njegova učinkovitost i kvaliteta. Započele su reforme kako bi se povećala učinkovitost i financijska održivost sektora zdravstvene skrbi, no potrebni su stalni napori. Kasni se u provedbi nekih mjera te za njih nema dovoljno sredstava i uslužnih kapaciteta. Isplativost će se povećati smanjenjem pretjerane upotrebe bolničke skrbi te jačanjem primarne zaštite i sustava upućivanja. Pokrenute su daljnje reforme sektora zdravstvene skrbi u pogledu zdravlja stanovništva kojima se promiče, među ostalim, pravedan pristup kvalitetnim zdravstvenim uslugama.

| (12) | Velika neaktivnost, nedovoljna iskorištenost radnih kapaciteta i potreba da se poveća kvaliteta i produktivnost radne snage i dalje su glavni izazovi za rumunjsko tržište rada. Kvaliteta javnih službi za zapošljavanje i prekvalifikaciju i dalje je niska, unatoč određenim mjerama manjeg opsega. Ograničenim resursima javnih službi za zapošljavanje i nedostatkom mjerenja rezultata onemogućuje se učinkovita ponuda prilagođenih usluga osobama koje traže posao, usluge za poslodavce i integracija aktivnih i pasivnih politika tržišta rada. U Rumunjskoj je prosjek mladih koji su nezaposleni i koji nisu uključeni u programe obrazovanja ili osposobljavanja velik i u porastu (17,3 % u 2013.). Kasni se s nacionalnom strategijom za aktivno starenje kojom bi se povećala stopa zaposlenosti starijih radnika koja se sada očekuje krajem 2014. |
| --- | --- |

(12)

Velika neaktivnost, nedovoljna iskorištenost radnih kapaciteta i potreba da se poveća kvaliteta i produktivnost radne snage i dalje su glavni izazovi za rumunjsko tržište rada. Kvaliteta javnih službi za zapošljavanje i prekvalifikaciju i dalje je niska, unatoč određenim mjerama manjeg opsega. Ograničenim resursima javnih službi za zapošljavanje i nedostatkom mjerenja rezultata onemogućuje se učinkovita ponuda prilagođenih usluga osobama koje traže posao, usluge za poslodavce i integracija aktivnih i pasivnih politika tržišta rada. U Rumunjskoj je prosjek mladih koji su nezaposleni i koji nisu uključeni u programe obrazovanja ili osposobljavanja velik i u porastu (17,3 % u 2013.). Kasni se s nacionalnom strategijom za aktivno starenje kojom bi se povećala stopa zaposlenosti starijih radnika koja se sada očekuje krajem 2014.

| (13) | Ne postoje transparentne smjernice za utvrđivanje minimalne plaće u dijalogu sa socijalnim partnerima koje bi bile usmjerene na pružanje potpore zapošljavanju i konkurentnosti te štitile dohodak od rada na održiv način. |
| --- | --- |

(13)

Ne postoje transparentne smjernice za utvrđivanje minimalne plaće u dijalogu sa socijalnim partnerima koje bi bile usmjerene na pružanje potpore zapošljavanju i konkurentnosti te štitile dohodak od rada na održiv način.

| (14) | Reforma obrazovanja iz 2011. kojom je utvrđen dugoročni plan za poboljšanje kvalitete obrazovanja na svim razinama još nije u potpunosti operativna zbog nedostatka financijskih i ljudskih resursa. Zbog znatnog pada u području strukovnog obrazovanja i osposobljavanja u zadnjih 20 godina posljednjih je godina pokrenuto nekoliko reformi i pilot-projekata, no dostupnost strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, njegova važnost na tržištu rada te uključivanje gospodarskih subjekata u praksu i pripravništvo i dalje je slaba. Kod diplomanata je i dalje prisutna velika neusklađenost vještina, a povezanost poduzeća i sveučilišta i dalje je loša, na što ukazuje visoka stopa nezaposlenosti te činjenica da su mnogi sveučilišni diplomanti zaposleni u područjima koja ne odgovaraju njihovom obrazovanju odnosno za koje su potrebne niže kvalifikacije. Sudjelovanje u aktivnostima cjeloživotnog učenja i dalje je među najnižima u Uniji. Stopa ranog prekidanja školovanja i dalje je jedna od najvećih u Uniji te je trenutačno veća od one iz 2010., osobito kod Roma. Zaposlenost žena otežana je zbog nedostatka povoljnih i kvalitetnih vrtića te ograničenog pristupa njima, osobito za djecu do tri godine starosti. |
| --- | --- |

(14)

Reforma obrazovanja iz 2011. kojom je utvrđen dugoročni plan za poboljšanje kvalitete obrazovanja na svim razinama još nije u potpunosti operativna zbog nedostatka financijskih i ljudskih resursa. Zbog znatnog pada u području strukovnog obrazovanja i osposobljavanja u zadnjih 20 godina posljednjih je godina pokrenuto nekoliko reformi i pilot-projekata, no dostupnost strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, njegova važnost na tržištu rada te uključivanje gospodarskih subjekata u praksu i pripravništvo i dalje je slaba. Kod diplomanata je i dalje prisutna velika neusklađenost vještina, a povezanost poduzeća i sveučilišta i dalje je loša, na što ukazuje visoka stopa nezaposlenosti te činjenica da su mnogi sveučilišni diplomanti zaposleni u područjima koja ne odgovaraju njihovom obrazovanju odnosno za koje su potrebne niže kvalifikacije. Sudjelovanje u aktivnostima cjeloživotnog učenja i dalje je među najnižima u Uniji. Stopa ranog prekidanja školovanja i dalje je jedna od najvećih u Uniji te je trenutačno veća od one iz 2010., osobito kod Roma. Zaposlenost žena otežana je zbog nedostatka povoljnih i kvalitetnih vrtića te ograničenog pristupa njima, osobito za djecu do tri godine starosti.

| (15) | Smanjenje siromaštva i dalje predstavlja veliki izazov. Unatoč relativno stabilnoj situaciji u području zapošljavanja, bruto dohoci kućanstava opadaju, a nejednakosti dohodaka rastu. Tome su izložene osobito obitelji s djecom. Postignut je vrlo ograničen napredak u ubrzavanju prijelaza s institucionalnih na alternativne oblike skrbi za djecu bez roditeljske skrbi. Veliki broj osoba s invaliditetom i dalje je smješten u domovima, a usluge u zajednici za osobe s invaliditetom nisu dovoljno razvijene. Neznatna razina uvođenja socijalne pomoći, područja koje je obuhvaćeno njome te njezine primjerenosti i dalje predstavljaju izazov za učinkovitost socijalne pomoći pri smanjenju siromaštva. Kasni se s uvođenjem minimalne pomoći za uzdržavanje kojom bi bile obuhvaćene tri postojeće vrste socijalne pomoći (zajamčeni minimalni dohodak, obiteljski doplatak i doplatak za grijanje), a koje je planirano za 2015. Provedba nacionalne strategije za integraciju Roma započela je 2012., no ključnim mjerama nije dodijeljeno dovoljno financijskih sredstava, tako da su rezultati skromni. Kasni se s revizijom strategije i provedbom revidiranih akcijskih planova. |
| --- | --- |

(15)

Smanjenje siromaštva i dalje predstavlja veliki izazov. Unatoč relativno stabilnoj situaciji u području zapošljavanja, bruto dohoci kućanstava opadaju, a nejednakosti dohodaka rastu. Tome su izložene osobito obitelji s djecom. Postignut je vrlo ograničen napredak u ubrzavanju prijelaza s institucionalnih na alternativne oblike skrbi za djecu bez roditeljske skrbi. Veliki broj osoba s invaliditetom i dalje je smješten u domovima, a usluge u zajednici za osobe s invaliditetom nisu dovoljno razvijene. Neznatna razina uvođenja socijalne pomoći, područja koje je obuhvaćeno njome te njezine primjerenosti i dalje predstavljaju izazov za učinkovitost socijalne pomoći pri smanjenju siromaštva. Kasni se s uvođenjem minimalne pomoći za uzdržavanje kojom bi bile obuhvaćene tri postojeće vrste socijalne pomoći (zajamčeni minimalni dohodak, obiteljski doplatak i doplatak za grijanje), a koje je planirano za 2015. Provedba nacionalne strategije za integraciju Roma započela je 2012., no ključnim mjerama nije dodijeljeno dovoljno financijskih sredstava, tako da su rezultati skromni. Kasni se s revizijom strategije i provedbom revidiranih akcijskih planova.

| (16) | Glavni izazov za Rumunjsku i dalje su slabi kapaciteti javne uprave da razvije i provede politike, čime se koči cjelokupan razvoj države, poslovno okruženje i kapaciteti javnih ulaganja te ne osigurava pružanje dovoljno kvalitetnih javnih usluga. U 2013. provedena je analiza strukturnih razloga koji su doveli do slabih administrativnih kapaciteta. Na temelju te analize trenutačno se priprema strategija za jačanje javne uprave za razdoblje 2014. – 2020. i očekuje se da će biti završena sredinom 2014. |
| --- | --- |

(16)

Glavni izazov za Rumunjsku i dalje su slabi kapaciteti javne uprave da razvije i provede politike, čime se koči cjelokupan razvoj države, poslovno okruženje i kapaciteti javnih ulaganja te ne osigurava pružanje dovoljno kvalitetnih javnih usluga. U 2013. provedena je analiza strukturnih razloga koji su doveli do slabih administrativnih kapaciteta. Na temelju te analize trenutačno se priprema strategija za jačanje javne uprave za razdoblje 2014. – 2020. i očekuje se da će biti završena sredinom 2014.

| (17) | Unatoč važnom napretku stopa apsorpcije sredstava EU-a i dalje je jedna od najnižih u Uniji. Lošim sustavima upravljanja i kontrole te praksom u području javne nabave moglo bi se negativno utjecati na pripremu i provedbu sljedeće generacije programa. Izazov i dalje predstavljaju strateško planiranje i određivanje prioriteta politika u središtu Vlade kao i određivanje prioriteta politika i planiranje višegodišnjeg proračuna na razini resornih ministarstava s važnim portfeljima ulaganja. Zakonodavstvo u području javne nabave nije stabilno ni dosljedno. Institucionalni ustroj s više sudionika čije se nadležnosti često preklapaju nije opremljen za rješavanje nedostataka i pružanje odgovarajućih smjernica javnim naručiteljima. Korupcija i sukobi interesa i dalje zabrinjavaju javne naručitelje. Očekuje se da će sustav ex-ante provjera sukoba interesa u postupku dodjele ugovora o javnoj nabavi biti operativan krajem 2014. |
| --- | --- |

(17)

Unatoč važnom napretku stopa apsorpcije sredstava EU-a i dalje je jedna od najnižih u Uniji. Lošim sustavima upravljanja i kontrole te praksom u području javne nabave moglo bi se negativno utjecati na pripremu i provedbu sljedeće generacije programa. Izazov i dalje predstavljaju strateško planiranje i određivanje prioriteta politika u središtu Vlade kao i određivanje prioriteta politika i planiranje višegodišnjeg proračuna na razini resornih ministarstava s važnim portfeljima ulaganja. Zakonodavstvo u području javne nabave nije stabilno ni dosljedno. Institucionalni ustroj s više sudionika čije se nadležnosti često preklapaju nije opremljen za rješavanje nedostataka i pružanje odgovarajućih smjernica javnim naručiteljima. Korupcija i sukobi interesa i dalje zabrinjavaju javne naručitelje. Očekuje se da će sustav ex-ante provjera sukoba interesa u postupku dodjele ugovora o javnoj nabavi biti operativan krajem 2014.

| (18) | Loša kvaliteta propisa te nedostatak transparentnosti i predvidljivosti regulatornog okvira ometaju poduzeća i građane. Postupci za dobivanje priključka za električnu energiju i građevinskih dozvola te za plaćanje poreza i dalje su složeni. Nejasna vlasnička prava na zemljište sljedeći su izazov za poslovno okruženje u Rumunjskoj; u zemljišne knjige upisano je manje od 50 % vlasničkih prava na nekretnine, a tek oko 15 % podataka o nekretninama provjereno je i registrirano u digitalnom obliku. Rumunjska je ostvarila određeni napredak u poboljšanju kvalitete, neovisnosti i učinkovitosti pravosudnog sustava i borbi protiv korupcije, no ti problemi i dalje zabrinjavaju poduzeća kojima je potrebna učinkovita pravna zaštita. I dalje je prisutan snažan otpor u pogledu integriteta i mjera protiv korupcije na političkoj i administrativnoj razini. |
| --- | --- |

(18)

Loša kvaliteta propisa te nedostatak transparentnosti i predvidljivosti regulatornog okvira ometaju poduzeća i građane. Postupci za dobivanje priključka za električnu energiju i građevinskih dozvola te za plaćanje poreza i dalje su složeni. Nejasna vlasnička prava na zemljište sljedeći su izazov za poslovno okruženje u Rumunjskoj; u zemljišne knjige upisano je manje od 50 % vlasničkih prava na nekretnine, a tek oko 15 % podataka o nekretninama provjereno je i registrirano u digitalnom obliku. Rumunjska je ostvarila određeni napredak u poboljšanju kvalitete, neovisnosti i učinkovitosti pravosudnog sustava i borbi protiv korupcije, no ti problemi i dalje zabrinjavaju poduzeća kojima je potrebna učinkovita pravna zaštita. I dalje je prisutan snažan otpor u pogledu integriteta i mjera protiv korupcije na političkoj i administrativnoj razini.

| (19) | Reguliranje cijena na tržištu električne energije za industrijske kupce ukinuto je 2013., a reguliranje cijena za plin i električnu energiju postupno se ukida. Učinkovitost i transparentnost upravljanja poduzećima u državnom vlasništvu u tim sektorima veliki su izazov. Očekuje se da će se deregulacijom cijena energije potaknuti poboljšanje energetske učinkovitosti, no potrebne su konkretne mjere i namjenska sredstva za daljnje poboljšanje energetske učinkovitosti u stambenom sektoru, u sektoru daljinskog grijanja, industrije i gradskog prijevoza. Integracija rumunjskog tržišta električne energije i plina na tržišta EU-a još je nepotpuna te postoje znatne prepreke pri uvođenju prekograničnih plinskih veza kojima bi se pridonijelo proširenju ponude. |
| --- | --- |

(19)

Reguliranje cijena na tržištu električne energije za industrijske kupce ukinuto je 2013., a reguliranje cijena za plin i električnu energiju postupno se ukida. Učinkovitost i transparentnost upravljanja poduzećima u državnom vlasništvu u tim sektorima veliki su izazov. Očekuje se da će se deregulacijom cijena energije potaknuti poboljšanje energetske učinkovitosti, no potrebne su konkretne mjere i namjenska sredstva za daljnje poboljšanje energetske učinkovitosti u stambenom sektoru, u sektoru daljinskog grijanja, industrije i gradskog prijevoza. Integracija rumunjskog tržišta električne energije i plina na tržišta EU-a još je nepotpuna te postoje znatne prepreke pri uvođenju prekograničnih plinskih veza kojima bi se pridonijelo proširenju ponude.

| (20) | Nedovoljno razvijenom osnovnom prometnom infrastrukturom i dalje se otežava razvoj u Rumunjskoj. Ubrzanim rastom voznog parka i niskom kvalitetom cestovne infrastrukture koče se poduzeća i gospodarstvo. Lošim održavanjem željezničke mreže utječe se na njezinu sigurnost i pouzdanost. Prijevoz tereta unutarnjim plovnim putovima i dalje je neiskorišten, osobito na Dunavu. Neučinkovitošću i netransparentnošću upravljanja poduzećima u državnom vlasništvu u prometnom sektoru onemogućuje se razvoj mrežne infrastrukture. |
| --- | --- |

(20)

Nedovoljno razvijenom osnovnom prometnom infrastrukturom i dalje se otežava razvoj u Rumunjskoj. Ubrzanim rastom voznog parka i niskom kvalitetom cestovne infrastrukture koče se poduzeća i gospodarstvo. Lošim održavanjem željezničke mreže utječe se na njezinu sigurnost i pouzdanost. Prijevoz tereta unutarnjim plovnim putovima i dalje je neiskorišten, osobito na Dunavu. Neučinkovitošću i netransparentnošću upravljanja poduzećima u državnom vlasništvu u prometnom sektoru onemogućuje se razvoj mrežne infrastrukture.

| (21) | Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu rumunjske ekonomske politike. Donijela je procjenu nacionalnog programa reformi i programa konvergencije. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Rumunjskoj, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Europskom unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisije preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 8. u nastavku. |
| --- | --- |

(21)

Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu rumunjske ekonomske politike. Donijela je procjenu nacionalnog programa reformi i programa konvergencije. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Rumunjskoj, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Europskom unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisije preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 8. u nastavku.

| (22) | Vijeće je u okviru ocjenjivanja preispitalo program konvergencije, njegovo je mišljenje (5) navedeno osobito u preporuci 2. u nastavku, |
| --- | --- |

(22)

Vijeće je u okviru ocjenjivanja preispitalo program konvergencije, njegovo je mišljenje (5) navedeno osobito u preporuci 2. u nastavku,

OVIME PREPORUČUJE Rumunjskoj da u razdoblju 2014.–2015. poduzme mjere kako bi:

| 1. | provela u potpunosti program financijske pomoći EU-a i MMF-a uzimajući u obzir uvjete politike obuhvaćene Memorandumom o razumijevanju od 6. studenoga 2013. i njegovim kasnijim dodacima kojima se nadopunjuju i podupiru preporuke po državama članicama; |
| --- | --- |

1.

provela u potpunosti program financijske pomoći EU-a i MMF-a uzimajući u obzir uvjete politike obuhvaćene Memorandumom o razumijevanju od 6. studenoga 2013. i njegovim kasnijim dodacima kojima se nadopunjuju i podupiru preporuke po državama članicama;

| 2. | provela proračunsku strategiju za 2014., znatno ojačala proračunske napore kako bi osigurala postizanje srednjoročnog cilja u 2015. u skladu s obvezama u okviru programa za uravnoteženje platne bilance i kako je utvrđeno u programu konvergencije za 2014., osobito utvrđivanjem temeljnih mjera te nakon toga zadržala srednjoročni cilj; poboljšala naplatu poreza daljnjom provedbom sveobuhvatne strategije za izvršenje poreznih obveza i pojačanim naporima za smanjenje prijevara povezanih s PDV-om; suzbijala neprijavljeni rad; smanjila porezno opterećenje za osobe s niskim i srednjim primanjima, a da se time ne utječe na proračun; dovršila mirovinsku reformu iz 2010. izjednačivanjem dobi za umirovljenje muškaraca i žena; |
| --- | --- |

2.

provela proračunsku strategiju za 2014., znatno ojačala proračunske napore kako bi osigurala postizanje srednjoročnog cilja u 2015. u skladu s obvezama u okviru programa za uravnoteženje platne bilance i kako je utvrđeno u programu konvergencije za 2014., osobito utvrđivanjem temeljnih mjera te nakon toga zadržala srednjoročni cilj; poboljšala naplatu poreza daljnjom provedbom sveobuhvatne strategije za izvršenje poreznih obveza i pojačanim naporima za smanjenje prijevara povezanih s PDV-om; suzbijala neprijavljeni rad; smanjila porezno opterećenje za osobe s niskim i srednjim primanjima, a da se time ne utječe na proračun; dovršila mirovinsku reformu iz 2010. izjednačivanjem dobi za umirovljenje muškaraca i žena;

| 3. | ubrzala reforme u sektoru zdravstva kako bi se povećala njegova učinkovitost, kvaliteta i dostupnost, i za osobe u nepovoljnom položaju te udaljene i izolirane zajednice; pojačala napore kako bi se zaustavio trend neformalnih plaćanja s pomoću sustava upravljanja i kontrole; |
| --- | --- |

3.

ubrzala reforme u sektoru zdravstva kako bi se povećala njegova učinkovitost, kvaliteta i dostupnost, i za osobe u nepovoljnom položaju te udaljene i izolirane zajednice; pojačala napore kako bi se zaustavio trend neformalnih plaćanja s pomoću sustava upravljanja i kontrole;

| 4. | pojačala aktivne mjere tržišta rada te kapacitete nacionalne agencije za zapošljavanje; posvetila posebnu pozornost poticanju neregistriranih mladih; pojačala mjere za poticanje zapošljivosti starijih radnika; uspostavila, nakon savjetovanja sa socijalnim partnerima, jasne smjernice za transparentno utvrđivanje minimalne plaće, uzimajući u obzir gospodarske uvjete i uvjete na tržištu rada; |
| --- | --- |

4.

pojačala aktivne mjere tržišta rada te kapacitete nacionalne agencije za zapošljavanje; posvetila posebnu pozornost poticanju neregistriranih mladih; pojačala mjere za poticanje zapošljivosti starijih radnika; uspostavila, nakon savjetovanja sa socijalnim partnerima, jasne smjernice za transparentno utvrđivanje minimalne plaće, uzimajući u obzir gospodarske uvjete i uvjete na tržištu rada;

| 5. | povećala kvalitetu strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, pripravništva, tercijarnog obrazovanja i cjeloživotnog učenja te pristup njima te ih prilagodila potrebama na tržištu rada; osigurala bolji pristup predškolskom obrazovanju i skrbi; |
| --- | --- |

5.

povećala kvalitetu strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, pripravništva, tercijarnog obrazovanja i cjeloživotnog učenja te pristup njima te ih prilagodila potrebama na tržištu rada; osigurala bolji pristup predškolskom obrazovanju i skrbi;

| 6. | u cilju smanjivanja siromaštva povećala učinkovitost i djelotvornost socijalnih transfera, osobito za djecu, te nastavila reformu socijalne pomoći jačanjem povezanosti s mjerama aktivacije; pojačala napore za provedbu predviđenih mjera kojima bi se potaknula integracija Roma na tržištu rada, povećalo pohađanje škola i smanjilo rano prekidanje školovanja partnerskim pristupom i snažnim mehanizmom za praćenje; |
| --- | --- |

6.

u cilju smanjivanja siromaštva povećala učinkovitost i djelotvornost socijalnih transfera, osobito za djecu, te nastavila reformu socijalne pomoći jačanjem povezanosti s mjerama aktivacije; pojačala napore za provedbu predviđenih mjera kojima bi se potaknula integracija Roma na tržištu rada, povećalo pohađanje škola i smanjilo rano prekidanje školovanja partnerskim pristupom i snažnim mehanizmom za praćenje;

| 7. | pojačala napore za ojačanje kapaciteta javne uprave, posebice poboljšanjem učinkovitosti, upravljanja ljudskim resursima, alata za donošenje odluka i usklađivanja unutar različitih razina vlasti te među njima te poboljšanjem transparentnosti, integriteta i odgovornosti; ubrzala apsorpciju sredstava EU-a, pojačala sustave upravljanja i kontrole te ojačala kapacitete strateškog planiranja, uključujući i planiranje višegodišnjeg proračuna; riješila trajne nedostatke u području javne nabave; nastavila poboljšavati kvalitetu i učinkovitost pravosudnog sustava te borbu protiv korupcije na svim razinama i osigurala učinkovito izvršenje sudskih odluka; |
| --- | --- |

7.

pojačala napore za ojačanje kapaciteta javne uprave, posebice poboljšanjem učinkovitosti, upravljanja ljudskim resursima, alata za donošenje odluka i usklađivanja unutar različitih razina vlasti te među njima te poboljšanjem transparentnosti, integriteta i odgovornosti; ubrzala apsorpciju sredstava EU-a, pojačala sustave upravljanja i kontrole te ojačala kapacitete strateškog planiranja, uključujući i planiranje višegodišnjeg proračuna; riješila trajne nedostatke u području javne nabave; nastavila poboljšavati kvalitetu i učinkovitost pravosudnog sustava te borbu protiv korupcije na svim razinama i osigurala učinkovito izvršenje sudskih odluka;

| 8. | promicala tržišno natjecanje i učinkovitost u industriji energije i prometa; ubrzala reformu korporativnog upravljanja poduzećima u državnom vlasništvu u sektoru energije i transporta te pojačala njihovu učinkovitost; poboljšala i pojednostavnila politike u području energetske učinkovitosti; poboljšala prekograničnu integraciju energetskih mreža i prioritetno omogućila povratne tokove za plinske interkonekcije. |
| --- | --- |

8.

promicala tržišno natjecanje i učinkovitost u industriji energije i prometa; ubrzala reformu korporativnog upravljanja poduzećima u državnom vlasništvu u sektoru energije i transporta te pojačala njihovu učinkovitost; poboljšala i pojednostavnila politike u području energetske učinkovitosti; poboljšala prekograničnu integraciju energetskih mreža i prioritetno omogućila povratne tokove za plinske interkonekcije.

Sastavljeno u Bruxellesu 8. srpnja 2014.

Za Vijeće

Predsjednik

P. C. PADOAN

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  Zadržana za 2014. Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

2

(3)  SL C 217, 30.7.2013., str. 67.

3

(4)  Odluka Vijeća 2013/531/EU оd 22. listopada 2013. o pružanju preventivne srednjoročne financijske pomoći Unije Rumunjskoj (SL L 286, 29.10.2013., str. 1.).

4

(5)  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

5

---

| 29.7.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 247/115 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 247/115

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 8. srpnja 2014.

o Nacionalnom programu reformi Slovenije za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Slovenije za 2014.

2014/C 247/22

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta, Europa 2020., temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika, kojom će se usredotočiti na glavna područja u kojima je potrebno djelovanje kako bi se potaknuo europski potencijal održivog rasta i konkurentnosti. |
| --- | --- |

(1)

Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta, Europa 2020., temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika, kojom će se usredotočiti na glavna područja u kojima je potrebno djelovanje kako bi se potaknuo europski potencijal održivog rasta i konkurentnosti.

| (2) | Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3) koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3) koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

| (3) | Šefovi država i vlada donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Odlučili su da je potrebno poduzeti mjere na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. i provedbi preporuka za pojedine države članice. |
| --- | --- |

(3)

Šefovi država i vlada donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Odlučili su da je potrebno poduzeti mjere na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. i provedbi preporuka za pojedine države članice.

| (4) | Vijeće je 9. srpnja 2013. donijelo Preporuku (4) o nacionalnom programu reformi Slovenije za 2013. i dostavilo svoje mišljenje o ažuriranom programu stabilnosti Slovenije za razdoblje 2012. – 2016. Komisija je 15. studenoga 2013. u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5) predstavila svoje mišljenje o nacrtu proračunskog plana Slovenije za 2014. |
| --- | --- |

(4)

Vijeće je 9. srpnja 2013. donijelo Preporuku (4) o nacionalnom programu reformi Slovenije za 2013. i dostavilo svoje mišljenje o ažuriranom programu stabilnosti Slovenije za razdoblje 2012. – 2016. Komisija je 15. studenoga 2013. u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5) predstavila svoje mišljenje o nacrtu proračunskog plana Slovenije za 2014.

| (5) | Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2014. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem Sloveniju smatra državom članicom za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2014. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem Sloveniju smatra državom članicom za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

| (6) | Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave. |
| --- | --- |

(6)

Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave.

| (7) | Komisija je 5. ožujka 2014. objavila rezultate detaljnog preispitivanja za Sloveniju, u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Na temelju analize Komisije zaključuje se da u Sloveniji još postoje prekomjerne makroekonomske neravnoteže zbog kojih je potrebno praćenje i kontinuirano djelovanje u okviru politika. Premda su se 2013. neravnoteže rješavale s pomoću makroekonomskih prilagodbi i djelovanja Slovenije u okviru politika, broj potrebnih ispravaka pokazuje da su znatni rizici još prisutni. Konkretnije, rizici koji proizlaze iz gospodarske strukture obilježene slabim korporativnim upravljanjem, visoka razina državnog uplitanja u gospodarstvo, gubici u troškovnoj konkurentnosti, višak korporativnog duga i znatan rast državnog duga zahtijevaju pažljivo praćenje. Premda je ostvaren znatan napredak u pročišćavanju bilanci banaka, još su potrebne odlučne mjere u pogledu potpune provedbe sveobuhvatne strategije za bankovni sektor, uključujući restrukturiranje, privatizaciju i pojačani nadzor. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 5. ožujka 2014. objavila rezultate detaljnog preispitivanja za Sloveniju, u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Na temelju analize Komisije zaključuje se da u Sloveniji još postoje prekomjerne makroekonomske neravnoteže zbog kojih je potrebno praćenje i kontinuirano djelovanje u okviru politika. Premda su se 2013. neravnoteže rješavale s pomoću makroekonomskih prilagodbi i djelovanja Slovenije u okviru politika, broj potrebnih ispravaka pokazuje da su znatni rizici još prisutni. Konkretnije, rizici koji proizlaze iz gospodarske strukture obilježene slabim korporativnim upravljanjem, visoka razina državnog uplitanja u gospodarstvo, gubici u troškovnoj konkurentnosti, višak korporativnog duga i znatan rast državnog duga zahtijevaju pažljivo praćenje. Premda je ostvaren znatan napredak u pročišćavanju bilanci banaka, još su potrebne odlučne mjere u pogledu potpune provedbe sveobuhvatne strategije za bankovni sektor, uključujući restrukturiranje, privatizaciju i pojačani nadzor.

| (8) | Dana 5. ožujka 2014. Komisija je uputila Sloveniji Neovisnu preporuku u kojoj se traži da nadležna tijela ulože daljnje napore kako bi se osigurala potpuna sukladnost s preporukom Vijeća u okviru postupka prilikom prekomjernog deficita (EDP) te da izvještavaju o dodatnim mjerama iz odgovarajućeg poglavlja programa stabilnosti za 2014. |
| --- | --- |

(8)

Dana 5. ožujka 2014. Komisija je uputila Sloveniji Neovisnu preporuku u kojoj se traži da nadležna tijela ulože daljnje napore kako bi se osigurala potpuna sukladnost s preporukom Vijeća u okviru postupka prilikom prekomjernog deficita (EDP) te da izvještavaju o dodatnim mjerama iz odgovarajućeg poglavlja programa stabilnosti za 2014.

| (9) | Slovenija je 15. travnja 2014. podnijela svoj nacionalni program reformi za 2014., a 24. travnja 2014. i program stabilnosti za 2014. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena. |
| --- | --- |

(9)

Slovenija je 15. travnja 2014. podnijela svoj nacionalni program reformi za 2014., a 24. travnja 2014. i program stabilnosti za 2014. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

| (10) | Cilj je proračunske strategije iz programa stabilnosti za 2014. smanjiti prekomjerni deficit do 2015. i ostvariti srednjoročni cilj do 2017. U programu stabilnosti potvrđuje se prethodni srednjoročni cilj za uravnotežen proračun, koji je u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Međutim, ne očekuje se da će (ponovno izračunan) strukturni saldo dosegnuti srednjoročni cilj do 2017. U programu stabilnosti planira se smanjenje deficita ispod 3 % BDP-a u 2015., u skladu s ciljem iz preporuke u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita. U programu stabilnosti predviđa se stabilan pad deficita nakon 2015. te ostvarivanje viška od 0,3 % BDP-a 2018. U programu stabilnosti predviđa se da će državni dug narasti do najveće vrijednosti od 81,1 % BDP-a 2015. te pasti na 76 % 2016. Općenito je proračunska strategija iz programa stabilnosti u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije iz programa stabilnosti, koji je izradilo neovisno tijelo (Institut za makroekonomske analize i razvoj), jest oprezan. U programu stabilnosti utvrđene su neke dodatne mjere za potporu smanjenju jaza povezanog s fiskalnim naporom. Na temelju toga smatra se da se programom stabilnosti djelomično odgovara na neovisnu preporuku Komisije. Međutim, i dalje postoje rizici jer su mjere na kojima se temelji program stabilnosti nedovoljno precizne, a mnoge tek treba donijeti.
  Zbog mogućih dodatnih potreba za dokapitalizacijom u Sloveniji, koje proizlaze iz revizije kvalitete imovine i testova otpornosti na stresove iz 2013., mogli bi se povećati udjeli deficita i duga, dok bi prihodi od uspješne privatizacije subjekata u državnom vlasništvu ili banaka koji nisu bili uključeni u programske projekcije mogli smanjiti teret duga. Na temelju prognoza Komisije fiskalni napor 2013. – 2014. zaostaje za 1,4 % BDP-a u odnosu na (korigiranu) razliku u strukturnom saldu i za 0,5 % BDP-a u odnosu na iznos mjera koje su se smatrale potrebnima u vrijeme preporuke u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita. U programu stabilnost za 2015. predviđa se deficit u skladu s preporukom u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita, dok se u proljetnoj prognozi službi Komisije za 2014. predviđa deficit od 3,1 % BDP-a. |
| --- | --- |

(10)

Cilj je proračunske strategije iz programa stabilnosti za 2014. smanjiti prekomjerni deficit do 2015. i ostvariti srednjoročni cilj do 2017. U programu stabilnosti potvrđuje se prethodni srednjoročni cilj za uravnotežen proračun, koji je u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Međutim, ne očekuje se da će (ponovno izračunan) strukturni saldo dosegnuti srednjoročni cilj do 2017. U programu stabilnosti planira se smanjenje deficita ispod 3 % BDP-a u 2015., u skladu s ciljem iz preporuke u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita. U programu stabilnosti predviđa se stabilan pad deficita nakon 2015. te ostvarivanje viška od 0,3 % BDP-a 2018. U programu stabilnosti predviđa se da će državni dug narasti do najveće vrijednosti od 81,1 % BDP-a 2015. te pasti na 76 % 2016. Općenito je proračunska strategija iz programa stabilnosti u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije iz programa stabilnosti, koji je izradilo neovisno tijelo (Institut za makroekonomske analize i razvoj), jest oprezan. U programu stabilnosti utvrđene su neke dodatne mjere za potporu smanjenju jaza povezanog s fiskalnim naporom. Na temelju toga smatra se da se programom stabilnosti djelomično odgovara na neovisnu preporuku Komisije. Međutim, i dalje postoje rizici jer su mjere na kojima se temelji program stabilnosti nedovoljno precizne, a mnoge tek treba donijeti.

Zbog mogućih dodatnih potreba za dokapitalizacijom u Sloveniji, koje proizlaze iz revizije kvalitete imovine i testova otpornosti na stresove iz 2013., mogli bi se povećati udjeli deficita i duga, dok bi prihodi od uspješne privatizacije subjekata u državnom vlasništvu ili banaka koji nisu bili uključeni u programske projekcije mogli smanjiti teret duga. Na temelju prognoza Komisije fiskalni napor 2013. – 2014. zaostaje za 1,4 % BDP-a u odnosu na (korigiranu) razliku u strukturnom saldu i za 0,5 % BDP-a u odnosu na iznos mjera koje su se smatrale potrebnima u vrijeme preporuke u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita. U programu stabilnost za 2015. predviđa se deficit u skladu s preporukom u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita, dok se u proljetnoj prognozi službi Komisije za 2014. predviđa deficit od 3,1 % BDP-a.

| (11) | Štoviše, na temelju prognoze Komisije očekuje se da će fiskalni napor mjeren (korigiranom) promjenom u strukturnom saldu i osnovnim iznosom diskrecijskih mjera koje bi trebalo provesti biti nešto manji od razine koju za 2015. preporučuje Vijeće. Na temelju ocjene programa stabilnosti i prognoza Komisije, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97, Vijeće smatra da su u 2014., a i kasnije, potrebni dodatni napori kako bi se osigurala potpuna usklađenost s preporukom u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita, uključujući potreban strukturni napor. |
| --- | --- |

(11)

Štoviše, na temelju prognoze Komisije očekuje se da će fiskalni napor mjeren (korigiranom) promjenom u strukturnom saldu i osnovnim iznosom diskrecijskih mjera koje bi trebalo provesti biti nešto manji od razine koju za 2015. preporučuje Vijeće. Na temelju ocjene programa stabilnosti i prognoza Komisije, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97, Vijeće smatra da su u 2014., a i kasnije, potrebni dodatni napori kako bi se osigurala potpuna usklađenost s preporukom u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita, uključujući potreban strukturni napor.

| (12) | U pogledu fiskalnih pravila Parlament je 2013. potvrdio ustavnu osnovu za utvrđivanje pravila o saldu/višku proračuna opće države u strukturnom smislu. Međutim, potrebno provedbeno zakonodavstvo, odnosno zakon o fiskalnom pravilu, koje je trebalo biti pripremljeno u studenome 2013., tek se treba donijeti. Posebice bi trebalo utvrditi potrebnu pravnu osnovu kako bi se odredili uloga, ovlasti i neovisnost funkcionalnog fiskalnog vijeća. Pravodobnim završetkom sveobuhvatnog pregleda rashoda za sve proračunske korisnike u zdravstvu, jednom od glavnih područja rashoda, mogle bi se utvrditi mjere za podupiranje fiskalne konsolidacije i utvrđivanje mogućnosti za jačanje učinkovitosti i isplativosti. |
| --- | --- |

(12)

U pogledu fiskalnih pravila Parlament je 2013. potvrdio ustavnu osnovu za utvrđivanje pravila o saldu/višku proračuna opće države u strukturnom smislu. Međutim, potrebno provedbeno zakonodavstvo, odnosno zakon o fiskalnom pravilu, koje je trebalo biti pripremljeno u studenome 2013., tek se treba donijeti. Posebice bi trebalo utvrditi potrebnu pravnu osnovu kako bi se odredili uloga, ovlasti i neovisnost funkcionalnog fiskalnog vijeća. Pravodobnim završetkom sveobuhvatnog pregleda rashoda za sve proračunske korisnike u zdravstvu, jednom od glavnih područja rashoda, mogle bi se utvrditi mjere za podupiranje fiskalne konsolidacije i utvrđivanje mogućnosti za jačanje učinkovitosti i isplativosti.

| (13) | Preporučeno je da u 2013. Slovenija ojača dugoročnu održivost mirovinskog sustava i poboljša učinkovitost, isplativost i kvalitetu sektora dugoročne skrbi. Slovenija je ostvarila ograničen napredak u pogledu poduzimanja mjera iz te preporuke. Ocjena mirovinske reforme za 2012. dovršena je u travnju 2014. i prvi su zaključci pozitivni. Ostvarene su određene fiskalne uštede, dok je razina mirovina ostala nepromijenjena. Slovenija je suočena s visokim srednjoročnim i dugoročnim rizikom za fiskalnu održivost najvećim dijelom zbog porasta potrošnje povezane sa starenjem koji je posljedica demografskih kretanja u Sloveniji. Stoga će biti potrebna srednjoročna reforma mirovinskog sustava i sustava dugoročne skrbi ako se žele stabilizirati cjelokupni rashodi u srednjem i dugom roku te istodobno osigurati dostatnost mirovina i pristup uslugama dugoročne skrbi. Nadležna tijela planiraju pripremiti bijelu knjigu o sveobuhvatnoj mirovinskoj reformi. Nacrt reforme sustava dugoročne skrbi donesen je krajem 2013., a povezano zakonodavstvo očekuje se krajem 2014. Međutim, postoji rizik da će se reforma odgoditi jer se kasni s trenutačnom reorganizacijom zdravstvenog osiguranja. |
| --- | --- |

(13)

Preporučeno je da u 2013. Slovenija ojača dugoročnu održivost mirovinskog sustava i poboljša učinkovitost, isplativost i kvalitetu sektora dugoročne skrbi. Slovenija je ostvarila ograničen napredak u pogledu poduzimanja mjera iz te preporuke. Ocjena mirovinske reforme za 2012. dovršena je u travnju 2014. i prvi su zaključci pozitivni. Ostvarene su određene fiskalne uštede, dok je razina mirovina ostala nepromijenjena. Slovenija je suočena s visokim srednjoročnim i dugoročnim rizikom za fiskalnu održivost najvećim dijelom zbog porasta potrošnje povezane sa starenjem koji je posljedica demografskih kretanja u Sloveniji. Stoga će biti potrebna srednjoročna reforma mirovinskog sustava i sustava dugoročne skrbi ako se žele stabilizirati cjelokupni rashodi u srednjem i dugom roku te istodobno osigurati dostatnost mirovina i pristup uslugama dugoročne skrbi. Nadležna tijela planiraju pripremiti bijelu knjigu o sveobuhvatnoj mirovinskoj reformi. Nacrt reforme sustava dugoročne skrbi donesen je krajem 2013., a povezano zakonodavstvo očekuje se krajem 2014. Međutim, postoji rizik da će se reforma odgoditi jer se kasni s trenutačnom reorganizacijom zdravstvenog osiguranja.

| (14) | Situacija na tržištu rada pogoršala se. Godine 2013. nezaposlenost je dosegnula 10,3 %, a nezaposlenost mladih 21,6 %, dok je udio mladih koji su nezaposleni i koji nisu uključeni u programe obrazovanja ili osposobljavanja porastao za 2,1 postotnih bodova u razdoblju od 2011. do 2013. U ocjeni reforme tržišta rada donesenoj 2013. ukazuje se na smanjeno segmentiranje u odnosu na ugovore na neodređeno i određeno vrijeme, no u porastu su drugi oblici nestalnog zapošljavanja, a učinci poticaja za zapošljavanje starijih osoba i mladih još nisu jasni. Segmentiranje tržišta rada rješava se boljim reguliranjem rada studenata. U očekivanju odobrenja novog zakona i dalje postoji zabrinutost hoće li se njime primjereno riješiti nedostaci postojećih propisa. Vlada je ostvarila ograničen napredak u provedbi prošlogodišnje preporuke o minimalnoj plaći, koja je i dalje usklađena s inflacijom, dok se zakonom o minimalnoj plaći predviđa indeksacija na temelju drugih gospodarskih uvjeta. Ostvaren je ograničen napredak u razvoju učinkovitih mjera aktivne politike tržišta rada izrađenih po mjeri i rješavanju neusklađenosti vještina s potrebama na tržištu rada. |
| --- | --- |

(14)

Situacija na tržištu rada pogoršala se. Godine 2013. nezaposlenost je dosegnula 10,3 %, a nezaposlenost mladih 21,6 %, dok je udio mladih koji su nezaposleni i koji nisu uključeni u programe obrazovanja ili osposobljavanja porastao za 2,1 postotnih bodova u razdoblju od 2011. do 2013. U ocjeni reforme tržišta rada donesenoj 2013. ukazuje se na smanjeno segmentiranje u odnosu na ugovore na neodređeno i određeno vrijeme, no u porastu su drugi oblici nestalnog zapošljavanja, a učinci poticaja za zapošljavanje starijih osoba i mladih još nisu jasni. Segmentiranje tržišta rada rješava se boljim reguliranjem rada studenata. U očekivanju odobrenja novog zakona i dalje postoji zabrinutost hoće li se njime primjereno riješiti nedostaci postojećih propisa. Vlada je ostvarila ograničen napredak u provedbi prošlogodišnje preporuke o minimalnoj plaći, koja je i dalje usklađena s inflacijom, dok se zakonom o minimalnoj plaći predviđa indeksacija na temelju drugih gospodarskih uvjeta. Ostvaren je ograničen napredak u razvoju učinkovitih mjera aktivne politike tržišta rada izrađenih po mjeri i rješavanju neusklađenosti vještina s potrebama na tržištu rada.

| (15) | Vlada je ostvarila znatan napredak u pogledu preporuke o stabilnosti bankovnog sektora provođenjem vjerodostojne revizije kvalitete imovine i testova otpornosti na stresove, brze dokapitalizacije i prijenosa loših kredita na društvo za upravljanje bankovnom imovinom. Međutim, ostalo je još mnogo posla i potrebne su odlučne mjere kako bi se dovršila i provela sveobuhvatna strategija za bankovni sektor, najavljena u prosincu 2013., uključujući restrukturiranje, privatizaciju i pojačani nadzor. Razina loših kredita u bankovnom sustavu i dalje je visoka. Stoga je važno da banke razviju unutarnju sposobnost za rješavanje loših kredita, uključujući jačanje vlastitih odjela za upravljanje imovinom i restrukturiranje, kako bi se ubrzalo rješavanje loših kredita, povećala vrijednost potraživanja i očuvala održiva poduzeća. Budući prijenosi loših kredita na društvo za upravljanje bankovnom imovinom trebali bi biti pozorno osmišljeni kako bi se olakšalo brzo i učinkovito restrukturiranje korporativnih kredita, osobito u slučaju složenih, međusobno povezanih zajedničkih kredita. Očekuje se sveobuhvatna strategija upravljanja i poslovni plan kojima bi se potkrijepili ciljevi društva za upravljanje bankovnom imovinom povezani s isplatom. Na temelju iskustva iz revizije kvalitete imovine i testova otpornosti na stresove, potrebne su daljnje odlučne mjere kako bi se poboljšao nadzor svih banaka i upravljanje njima, a osobito u slučaju onih koje su još u državnom vlasništvu, tako da se poboljšaju upravljanje rizikom, postupci odobravanja kredita i kvaliteta te dostupnost podataka u cilju smanjenja razina loših kredita i sprečavanja budućih rizika. |
| --- | --- |

(15)

Vlada je ostvarila znatan napredak u pogledu preporuke o stabilnosti bankovnog sektora provođenjem vjerodostojne revizije kvalitete imovine i testova otpornosti na stresove, brze dokapitalizacije i prijenosa loših kredita na društvo za upravljanje bankovnom imovinom. Međutim, ostalo je još mnogo posla i potrebne su odlučne mjere kako bi se dovršila i provela sveobuhvatna strategija za bankovni sektor, najavljena u prosincu 2013., uključujući restrukturiranje, privatizaciju i pojačani nadzor. Razina loših kredita u bankovnom sustavu i dalje je visoka. Stoga je važno da banke razviju unutarnju sposobnost za rješavanje loših kredita, uključujući jačanje vlastitih odjela za upravljanje imovinom i restrukturiranje, kako bi se ubrzalo rješavanje loših kredita, povećala vrijednost potraživanja i očuvala održiva poduzeća. Budući prijenosi loših kredita na društvo za upravljanje bankovnom imovinom trebali bi biti pozorno osmišljeni kako bi se olakšalo brzo i učinkovito restrukturiranje korporativnih kredita, osobito u slučaju složenih, međusobno povezanih zajedničkih kredita. Očekuje se sveobuhvatna strategija upravljanja i poslovni plan kojima bi se potkrijepili ciljevi društva za upravljanje bankovnom imovinom povezani s isplatom. Na temelju iskustva iz revizije kvalitete imovine i testova otpornosti na stresove, potrebne su daljnje odlučne mjere kako bi se poboljšao nadzor svih banaka i upravljanje njima, a osobito u slučaju onih koje su još u državnom vlasništvu, tako da se poboljšaju upravljanje rizikom, postupci odobravanja kredita i kvaliteta te dostupnost podataka u cilju smanjenja razina loših kredita i sprečavanja budućih rizika.

| (16) | Vlada je ostvarila ograničen napredak u provedbi preporuka o korporativnom upravljanju poduzećima u državnom vlasništvu koji čine jednu šestinu ukupne dodane vrijednosti, a njima je obuhvaćena složena mreža domaćih banaka, osiguravajućih grupa i nefinancijskih društava čiji su udjeli u znatnoj mjeri u međusobnom vlasništvu. Veliki utjecaj države, koji proizlazi iz obveza na temelju jamstava, znatan je rizik za javne financije, izravno i neizravno. Dosljednom strategijom upravljanja poduzećima u državnom vlasništvu i poboljšanim korporativnim upravljanjem stvorilo bi se povoljnije okruženje za privlačenje izravnog stranog ulaganja. Premda su u svibnju 2013. poduzeti prvi koraci izradom početnog popisa 15 poduzeća za ubrzanu privatizaciju, zasad je napredak neujednačen i postoji znatan rizik da se rokovi neće poštovati. Novo zakonodavstvo na kojem se temelji Slovenski državni holding, sredstvo za konsolidaciju upravljanja državnim vlasništvom, doneseno je sa zakašnjenjem u travnju 2014. Očekuje se sveobuhvatna strategija i jasno razvrstavanje poslovne i izvanposlovne aktive, uključujući one koja je odabrana za privatizaciju. Potrebno je utvrditi i provesti odgovarajuće mjere kako bi se osigurao postupak restrukturiranja i postigli njegovi ciljevi, uključujući, između ostaloga, povećavanje vrijednosti potraživanja za vjerovnike, te izraditi popis najhitnijih slučajeva za restrukturiranje. |
| --- | --- |

(16)

Vlada je ostvarila ograničen napredak u provedbi preporuka o korporativnom upravljanju poduzećima u državnom vlasništvu koji čine jednu šestinu ukupne dodane vrijednosti, a njima je obuhvaćena složena mreža domaćih banaka, osiguravajućih grupa i nefinancijskih društava čiji su udjeli u znatnoj mjeri u međusobnom vlasništvu. Veliki utjecaj države, koji proizlazi iz obveza na temelju jamstava, znatan je rizik za javne financije, izravno i neizravno. Dosljednom strategijom upravljanja poduzećima u državnom vlasništvu i poboljšanim korporativnim upravljanjem stvorilo bi se povoljnije okruženje za privlačenje izravnog stranog ulaganja. Premda su u svibnju 2013. poduzeti prvi koraci izradom početnog popisa 15 poduzeća za ubrzanu privatizaciju, zasad je napredak neujednačen i postoji znatan rizik da se rokovi neće poštovati. Novo zakonodavstvo na kojem se temelji Slovenski državni holding, sredstvo za konsolidaciju upravljanja državnim vlasništvom, doneseno je sa zakašnjenjem u travnju 2014. Očekuje se sveobuhvatna strategija i jasno razvrstavanje poslovne i izvanposlovne aktive, uključujući one koja je odabrana za privatizaciju. Potrebno je utvrditi i provesti odgovarajuće mjere kako bi se osigurao postupak restrukturiranja i postigli njegovi ciljevi, uključujući, između ostaloga, povećavanje vrijednosti potraživanja za vjerovnike, te izraditi popis najhitnijih slučajeva za restrukturiranje.

| (17) | Okvir za nesolventnost izmijenjen je 2013. kako bi se olakšalo pravovremeno rješavanje loših kredita, ali novi okvir i dalje je uglavnom neispitan. Zbog visoke razine zaduženosti i financijskih poteškoća ograničene su mogućnosti ulaganja korporativnog sektora u buduće projekte. Prijeko potrebno financijsko i operativno restrukturiranje korporativnog sektora u velikom opsegu tek mora započeti. Potreban je konsolidirani pregled raznih kreditnih izloženosti u bankovnom sustavu kako bi se ubrzalo rješavanje loših kredita i olakšali pregovori o restrukturiranju, osobito u slučaju složenih, međusobno povezanih zajedničkih kredita. Centralizirana radna skupina koju bi činili iskusni predstavnici svih dionika mogla bi preuzeti inicijativu za potporu tom postupku i ubrzati ga. U međuvremenu je neophodno brzo i učinkovito zatvaranje nekoliko postojećih hitnih slučajeva koje vodi Društvo za upravljanje bankovnom imovinom. |
| --- | --- |

(17)

Okvir za nesolventnost izmijenjen je 2013. kako bi se olakšalo pravovremeno rješavanje loših kredita, ali novi okvir i dalje je uglavnom neispitan. Zbog visoke razine zaduženosti i financijskih poteškoća ograničene su mogućnosti ulaganja korporativnog sektora u buduće projekte. Prijeko potrebno financijsko i operativno restrukturiranje korporativnog sektora u velikom opsegu tek mora započeti. Potreban je konsolidirani pregled raznih kreditnih izloženosti u bankovnom sustavu kako bi se ubrzalo rješavanje loših kredita i olakšali pregovori o restrukturiranju, osobito u slučaju složenih, međusobno povezanih zajedničkih kredita. Centralizirana radna skupina koju bi činili iskusni predstavnici svih dionika mogla bi preuzeti inicijativu za potporu tom postupku i ubrzati ga. U međuvremenu je neophodno brzo i učinkovito zatvaranje nekoliko postojećih hitnih slučajeva koje vodi Društvo za upravljanje bankovnom imovinom.

| (18) | Unatoč svojem potencijalu Slovenija ima jednu od najnižih zaliha izravnog stranog ulaganja u Uniji (34,1 % BDP-a u usporedbi s prosjekom Unije od 47,1 % BDP-a 2012.). Privatizacijom i korporativnim restrukturiranjem nude se mnoge nove mogućnosti privatnim ulagačima, no jasno je da su nedovoljno razvijeno poslovno okruženje i nedovoljno razvijena poslovna kultura prepreka Sloveniji da to u potpunosti iskoristi. Postupak deregulacije reguliranih zanimanja započeo je 2012. i dosad je broj reguliranih zanimanja smanjen sa 323 na 262. Daljnjom deregulacijom reguliranih zanimanja pridonijelo bi se povećanju broja domaćih i stranih pružatelja usluga i time većoj konkurentnosti. Postoji potencijal za jačanje usklađenosti u okviru mjera osmišljenih kako bi se poboljšalo poslovno okruženje i poduzetničke djelatnosti. U tom kontekstu nadolazećom strategijom pametnog specijaliziranja u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020. pružit će se mogućnost usmjeravanja na ključna područja, npr. osmišljavanje inovativnih proizvoda kojima se može trgovati. |
| --- | --- |

(18)

Unatoč svojem potencijalu Slovenija ima jednu od najnižih zaliha izravnog stranog ulaganja u Uniji (34,1 % BDP-a u usporedbi s prosjekom Unije od 47,1 % BDP-a 2012.). Privatizacijom i korporativnim restrukturiranjem nude se mnoge nove mogućnosti privatnim ulagačima, no jasno je da su nedovoljno razvijeno poslovno okruženje i nedovoljno razvijena poslovna kultura prepreka Sloveniji da to u potpunosti iskoristi. Postupak deregulacije reguliranih zanimanja započeo je 2012. i dosad je broj reguliranih zanimanja smanjen sa 323 na 262. Daljnjom deregulacijom reguliranih zanimanja pridonijelo bi se povećanju broja domaćih i stranih pružatelja usluga i time većoj konkurentnosti. Postoji potencijal za jačanje usklađenosti u okviru mjera osmišljenih kako bi se poboljšalo poslovno okruženje i poduzetničke djelatnosti. U tom kontekstu nadolazećom strategijom pametnog specijaliziranja u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020. pružit će se mogućnost usmjeravanja na ključna područja, npr. osmišljavanje inovativnih proizvoda kojima se može trgovati.

| (19) | Slovenija je u ranoj fazi pripreme prijedloga za sveobuhvatnu reformu javnog sektora (donošenje predviđeno za siječanj 2015.). U tom kontekstu Slovenija mora ponovno uspostaviti kvalitetu i vjerodostojnost javne uprave. Slovenija je ostvarila određeni napredak u poboljšavanju kvalitete pravosudnog sustava i smanjila broj predmeta u postupku. Reformom upravljanja predmetima u području trgovačkog i građanskog prava poboljšalo se funkcioniranje sustava sudova. I dalje se bilježe pozitivni trendovi u građanskim i trgovačkim parnicama. |
| --- | --- |

(19)

Slovenija je u ranoj fazi pripreme prijedloga za sveobuhvatnu reformu javnog sektora (donošenje predviđeno za siječanj 2015.). U tom kontekstu Slovenija mora ponovno uspostaviti kvalitetu i vjerodostojnost javne uprave. Slovenija je ostvarila određeni napredak u poboljšavanju kvalitete pravosudnog sustava i smanjila broj predmeta u postupku. Reformom upravljanja predmetima u području trgovačkog i građanskog prava poboljšalo se funkcioniranje sustava sudova. I dalje se bilježe pozitivni trendovi u građanskim i trgovačkim parnicama.

| (20) | Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Slovenije. Donijela je procjenu nacionalnog programa reformi i programa stabilnosti. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Sloveniji, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 8. u nastavku. |
| --- | --- |

(20)

Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Slovenije. Donijela je procjenu nacionalnog programa reformi i programa stabilnosti. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Sloveniji, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 8. u nastavku.

| (21) | Vijeće je u okviru ove procjene preispitalo program stabilnosti Slovenije, a njegovo je mišljenje (6) navedeno u preporuci 1. u nastavku. |
| --- | --- |

(21)

Vijeće je u okviru ove procjene preispitalo program stabilnosti Slovenije, a njegovo je mišljenje (6) navedeno u preporuci 1. u nastavku.

| (22) | Vijeće je u okviru Komisijina detaljnog preispitivanja i te procjene preispitalo nacionalni program reformi i program stabilnosti. Preporuke Vijeća u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama od 1. do 8. u nastavku. |
| --- | --- |

(22)

Vijeće je u okviru Komisijina detaljnog preispitivanja i te procjene preispitalo nacionalni program reformi i program stabilnosti. Preporuke Vijeća u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama od 1. do 8. u nastavku.

| (23) | U kontekstu europskog semestra Komisija je provela i analizu gospodarske politike cjelokupnog europodručja. Na temelju toga Vijeće je izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (7). Budući da je njezina valuta euro, Slovenija bi trebala osigurati potpunu i pravovremenu provedbu tih preporuka, |
| --- | --- |

(23)

U kontekstu europskog semestra Komisija je provela i analizu gospodarske politike cjelokupnog europodručja. Na temelju toga Vijeće je izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (7). Budući da je njezina valuta euro, Slovenija bi trebala osigurati potpunu i pravovremenu provedbu tih preporuka,

PREPORUČUJE Sloveniji da u razdoblju 2014. – 2015. poduzme mjere kako bi:

| 1. | dovoljno detaljnim strukturnim mjerama ojačala proračunsku strategiju za 2014., a i kasnije, kako bi se do 2015. osiguralo smanjenje prekomjernog deficita na održiv način postizanjem strukturnih prilagodbi utvrđenih u preporuci Vijeća u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita; za trajni ispravak fiskalnih neravnoteža potrebna je vjerodostojna provedba ambicioznih strukturnih reformi kako bi se povećala sposobnost prilagodbe te potaknuo rast i zapošljavanje; kako bi nakon smanjenja prekomjernog deficita postigla strukturnu prilagodbu od barem 0,5 % BDP-a svake godine te i više u dobrim gospodarskim uvjetima ili osigurala da se poštuje pravilo o dugu kako bi se visoki omjer općeg duga države smanjio i time postao održiv; poboljšala vjerodostojnost fiskalne politike, dovršila donošenje pravila o saldu/višku proračuna opće države u strukturnom smislu, utvrdila obvezujući, sveobuhvatni i transparentni srednjoročni proračunski okvir, uspostavila potrebnu pravnu osnovu za funkcionalno fiskalno vijeće određujući njegove ovlasti u proračunskom postupku i uvodeći jasne postupovne mehanizme praćenja rezultata proračuna što je prije moguće; do kraja 2014. započela sveobuhvatan pregled rashoda kojim bi se obuhvatila državna i lokalna tijela, izravni i neizravni korisnici proračuna i pružatelji komunalnih i drugih usluga u općinskom vlasništvu u području zdravstva kako bi se 2015., a i kasnije, ostvarile proračunske uštede; |
| --- | --- |

1.

dovoljno detaljnim strukturnim mjerama ojačala proračunsku strategiju za 2014., a i kasnije, kako bi se do 2015. osiguralo smanjenje prekomjernog deficita na održiv način postizanjem strukturnih prilagodbi utvrđenih u preporuci Vijeća u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita; za trajni ispravak fiskalnih neravnoteža potrebna je vjerodostojna provedba ambicioznih strukturnih reformi kako bi se povećala sposobnost prilagodbe te potaknuo rast i zapošljavanje; kako bi nakon smanjenja prekomjernog deficita postigla strukturnu prilagodbu od barem 0,5 % BDP-a svake godine te i više u dobrim gospodarskim uvjetima ili osigurala da se poštuje pravilo o dugu kako bi se visoki omjer općeg duga države smanjio i time postao održiv; poboljšala vjerodostojnost fiskalne politike, dovršila donošenje pravila o saldu/višku proračuna opće države u strukturnom smislu, utvrdila obvezujući, sveobuhvatni i transparentni srednjoročni proračunski okvir, uspostavila potrebnu pravnu osnovu za funkcionalno fiskalno vijeće određujući njegove ovlasti u proračunskom postupku i uvodeći jasne postupovne mehanizme praćenja rezultata proračuna što je prije moguće; do kraja 2014. započela sveobuhvatan pregled rashoda kojim bi se obuhvatila državna i lokalna tijela, izravni i neizravni korisnici proračuna i pružatelji komunalnih i drugih usluga u općinskom vlasništvu u području zdravstva kako bi se 2015., a i kasnije, ostvarile proračunske uštede;

| 2. | na temelju javnog savjetovanja donijela mjere za osiguranje održivosti mirovinskog sustava i primjerenosti mirovina nakon 2020., obuhvaćajući prilagodbe glavnih parametara, poput povezivanja zakonski određene dobi za umirovljenje i budućeg produljenja životnog vijeka te poticanja privatnog doprinosa u drugi stup mirovinskog sustava; zaustavila rashode povezane sa starenjem u području dugoročne skrbi dajući pogodnosti najpotrebitijima i preusmjeravajući pružanje skrbi od ustanova za skrb na kućnu njegu; |
| --- | --- |

2.

na temelju javnog savjetovanja donijela mjere za osiguranje održivosti mirovinskog sustava i primjerenosti mirovina nakon 2020., obuhvaćajući prilagodbe glavnih parametara, poput povezivanja zakonski određene dobi za umirovljenje i budućeg produljenja životnog vijeka te poticanja privatnog doprinosa u drugi stup mirovinskog sustava; zaustavila rashode povezane sa starenjem u području dugoročne skrbi dajući pogodnosti najpotrebitijima i preusmjeravajući pružanje skrbi od ustanova za skrb na kućnu njegu;

| 3. | nakon savjetovanja sa socijalnim partnerima i u skladu s nacionalnom praksom do kraja 2014. razvila sveobuhvatan socijalni sporazum osiguravajući da se kretanjem plaća, uključujući minimalnu plaću, podupiru konkurentnost, domaća potražnja i stvaranje radnih mjesta; redefinirala sastav minimalne plaće i preispitala sustav indeksiranja; poduzela mjere za daljnje smanjenje segmentiranja, posebno u pogledu učinkovitosti poticaja za zapošljavanje mladih i starijih radnika te upotrebe građanskopravnih ugovora; donijela zakon o radu studenata; postavila neregistrirane mlade kao prioritet osiguravajući primjerenu učinkovitost javnih službi za zapošljavanje; povećala zaposlenost niskokvalificiranih i starijih radnika, prilagodila radno okruženje dužem radnom vijeku i usmjerila sredstva na mjere aktivne politike tržišta rada izrađene po mjeri, istovremeno poboljšavajući njihovu učinkovitost; riješila neusklađenost vještina povećanjem privlačnosti strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te daljnjim razvojem suradnje s mjerodavnim dionicima u ocjenjivanju potreba tržišta rada; |
| --- | --- |

3.

nakon savjetovanja sa socijalnim partnerima i u skladu s nacionalnom praksom do kraja 2014. razvila sveobuhvatan socijalni sporazum osiguravajući da se kretanjem plaća, uključujući minimalnu plaću, podupiru konkurentnost, domaća potražnja i stvaranje radnih mjesta; redefinirala sastav minimalne plaće i preispitala sustav indeksiranja; poduzela mjere za daljnje smanjenje segmentiranja, posebno u pogledu učinkovitosti poticaja za zapošljavanje mladih i starijih radnika te upotrebe građanskopravnih ugovora; donijela zakon o radu studenata; postavila neregistrirane mlade kao prioritet osiguravajući primjerenu učinkovitost javnih službi za zapošljavanje; povećala zaposlenost niskokvalificiranih i starijih radnika, prilagodila radno okruženje dužem radnom vijeku i usmjerila sredstva na mjere aktivne politike tržišta rada izrađene po mjeri, istovremeno poboljšavajući njihovu učinkovitost; riješila neusklađenost vještina povećanjem privlačnosti strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te daljnjim razvojem suradnje s mjerodavnim dionicima u ocjenjivanju potreba tržišta rada;

| 4. | dovršila privatizaciju NKBM-a 2014. kao što je predviđeno, pripremila privatizaciju Abanke 2015., nastavila brzu provedbu planova za restrukturiranje banaka koje primaju državnu potporu i potrebnu konsolidaciju bankovnog sektora; na temelju iskustva iz revizije kvalitete imovine i testova otpornosti na stresove dovršila sveobuhvatan plan za banke u kolovozu 2014., uključujući posebne mjere za poboljšanje upravljanja, nadzora, upravljanja rizikom, postupaka odobravanja kredita te kvalitete i dostupnosti podataka; ojačala sposobnost banaka da riješe loše kredite jačanjem unutarnjih odjela za upravljanje imovinom i restrukturiranje; razjasnila mandat Društva za upravljanje bankovnom imovinom objavom sveobuhvatne strategije upravljanja i poslovnog plana do rujna 2014. navodeći njegovu ulogu u restrukturiranju aktive, ciljeve povezane s isplatom, sredstva, planove za upravljanje aktivom i očekivane povrate, istovremeno osiguravajući potrebna sredstva; |
| --- | --- |

4.

dovršila privatizaciju NKBM-a 2014. kao što je predviđeno, pripremila privatizaciju Abanke 2015., nastavila brzu provedbu planova za restrukturiranje banaka koje primaju državnu potporu i potrebnu konsolidaciju bankovnog sektora; na temelju iskustva iz revizije kvalitete imovine i testova otpornosti na stresove dovršila sveobuhvatan plan za banke u kolovozu 2014., uključujući posebne mjere za poboljšanje upravljanja, nadzora, upravljanja rizikom, postupaka odobravanja kredita te kvalitete i dostupnosti podataka; ojačala sposobnost banaka da riješe loše kredite jačanjem unutarnjih odjela za upravljanje imovinom i restrukturiranje; razjasnila mandat Društva za upravljanje bankovnom imovinom objavom sveobuhvatne strategije upravljanja i poslovnog plana do rujna 2014. navodeći njegovu ulogu u restrukturiranju aktive, ciljeve povezane s isplatom, sredstva, planove za upravljanje aktivom i očekivane povrate, istovremeno osiguravajući potrebna sredstva;

| 5. | nastavila provedbu privatizacije najavljene u 2013. uz utvrđeni vremenski okvir; donijela strategiju Slovenskog državnog holdinga s jasnim razvrstavanjem imovine u skladu s vremenskim okvirom i definicijama utvrđenima u Zakonu o Slovenskom državnom holdingu iz 2014.; do studenoga 2014. izradila kratkoročni (u roku od jedne do dvije godine) plan prodaje pomno odabrane imovine u jasno određenom razdoblju; uspostavila potpunu operativnost plana kao sredstva za upravljanje preostalom imovinom u državnom vlasništvu i za prodaju prethodno utvrđene imovine u skladu s propisima o upravljanju te unutar vremenskog okvira utvrđenog zakonom; do rujna 2014. donijela i provela pravilnik o korporativnom upravljanju poduzećima u državnom vlasništvu kako bi se osiguralo profesionalno, transparentno i neovisno upravljanje; |
| --- | --- |

5.

nastavila provedbu privatizacije najavljene u 2013. uz utvrđeni vremenski okvir; donijela strategiju Slovenskog državnog holdinga s jasnim razvrstavanjem imovine u skladu s vremenskim okvirom i definicijama utvrđenima u Zakonu o Slovenskom državnom holdingu iz 2014.; do studenoga 2014. izradila kratkoročni (u roku od jedne do dvije godine) plan prodaje pomno odabrane imovine u jasno određenom razdoblju; uspostavila potpunu operativnost plana kao sredstva za upravljanje preostalom imovinom u državnom vlasništvu i za prodaju prethodno utvrđene imovine u skladu s propisima o upravljanju te unutar vremenskog okvira utvrđenog zakonom; do rujna 2014. donijela i provela pravilnik o korporativnom upravljanju poduzećima u državnom vlasništvu kako bi se osiguralo profesionalno, transparentno i neovisno upravljanje;

| 6. | dovršila glavni plan korporativnog restrukturiranja do kraja 2014. unutar jasnih prioriteta i učinkovitog postupka provedbe; osnovala centraliziranu radnu skupinu za korporativno restrukturiranje koja bi pratila i usklađivala cjelokupan postupak restrukturiranja, pružajući potrebna stručna znanja, smjernice i savjete te olakšavajući postupak pregovora među svim uključenim dionicima; izradila popis najhitnijih slučajeva za restrukturiranje povećavajući vrijednosti potraživanja za vjerovnike; promicala upotrebu postojećih pravnih mehanizama i međunarodnu najbolju praksu među svim dionicima u postupku restrukturiranja; do rujna 2014. ocijenila nedavne promjene zakonodavstva o nesolventnosti uz spremnost da uvede dodatne mjere prema potrebi; dodatno skratila prvostupanjske sudske postupke za građanske i trgovačke parnice, uključujući predmete u okviru zakonodavstva o nesolventnosti, i smanjila broj predmeta u postupku, osobito predmeta povezanih s ovrhom i nesolventnošću; |
| --- | --- |

6.

dovršila glavni plan korporativnog restrukturiranja do kraja 2014. unutar jasnih prioriteta i učinkovitog postupka provedbe; osnovala centraliziranu radnu skupinu za korporativno restrukturiranje koja bi pratila i usklađivala cjelokupan postupak restrukturiranja, pružajući potrebna stručna znanja, smjernice i savjete te olakšavajući postupak pregovora među svim uključenim dionicima; izradila popis najhitnijih slučajeva za restrukturiranje povećavajući vrijednosti potraživanja za vjerovnike; promicala upotrebu postojećih pravnih mehanizama i međunarodnu najbolju praksu među svim dionicima u postupku restrukturiranja; do rujna 2014. ocijenila nedavne promjene zakonodavstva o nesolventnosti uz spremnost da uvede dodatne mjere prema potrebi; dodatno skratila prvostupanjske sudske postupke za građanske i trgovačke parnice, uključujući predmete u okviru zakonodavstva o nesolventnosti, i smanjila broj predmeta u postupku, osobito predmeta povezanih s ovrhom i nesolventnošću;

| 7. | smanjila prepreke poslovanju u Sloveniji u područjima ključnima za gospodarski razvoj, čime bi država postala privlačnija za izravna strana ulaganja, osobito ubrzanom liberalizacijom reguliranih zanimanja, smanjenjem administrativnog opterećenja, uključujući pojednostavljenje sustava za izdavanje odobrenja; osigurala dovoljnu razinu proračunske autonomije za Agenciju za zaštitu tržišnog natjecanja i povećala njezinu institucionalnu neovisnost; odredila prioritete i osigurala usklađenost strategije za istraživanje i inovacije iz 2011., strategije za industrijsku politiku iz 2013. te nadolazećih strategija za pametnu specijalizaciju i promet te osigurala njihovu brzu provedbu i ocjenu učinkovitosti; |
| --- | --- |

7.

smanjila prepreke poslovanju u Sloveniji u područjima ključnima za gospodarski razvoj, čime bi država postala privlačnija za izravna strana ulaganja, osobito ubrzanom liberalizacijom reguliranih zanimanja, smanjenjem administrativnog opterećenja, uključujući pojednostavljenje sustava za izdavanje odobrenja; osigurala dovoljnu razinu proračunske autonomije za Agenciju za zaštitu tržišnog natjecanja i povećala njezinu institucionalnu neovisnost; odredila prioritete i osigurala usklađenost strategije za istraživanje i inovacije iz 2011., strategije za industrijsku politiku iz 2013. te nadolazećih strategija za pametnu specijalizaciju i promet te osigurala njihovu brzu provedbu i ocjenu učinkovitosti;

| 8. | poduzela učinkovite mjere za borbu protiv korupcije jačanjem transparentnosti i odgovornosti te uvođenjem postupka vanjske ocjene uspješnosti i kontrole kvalitete. |
| --- | --- |

8.

poduzela učinkovite mjere za borbu protiv korupcije jačanjem transparentnosti i odgovornosti te uvođenjem postupka vanjske ocjene uspješnosti i kontrole kvalitete.

Sastavljeno u Bruxellesu 8. srpnja 2014.

Za Vijeće

Predsjednik

P. C. PADOAN

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  Zadržana za 2014. Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

3

(4)  SL C 217, 30.7.2013., str. 75.

4

(5)  Uredba (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o zajedničkim odredbama za nadzor i ocjenu nacrtâ proračuna i osiguravanje ispravljanja prekomjernog deficita država članica u europodručju (SL L 140, 27.5.2013., str. 11.).

5

(6)  U okviru članka 5. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

6

(7)  Vidjeti stranicu 141 ovoga Službenog lista.

7

---

| 29.7.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 247/122 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 247/122

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 8. srpnja 2014.

o nacionalnom programu reformi Slovačke za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Slovačke za 2014.

2014/C 247/23

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020. temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika, kojom se usredotočuje na glavna područja u kojima je potrebno djelovanje kako bi se potaknuo europski potencijal održivog rasta i konkurentnosti. |
| --- | --- |

(1)

Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020. temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika, kojom se usredotočuje na glavna područja u kojima je potrebno djelovanje kako bi se potaknuo europski potencijal održivog rasta i konkurentnosti.

| (2) | Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedlogâ Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (od 2010. do 2014.) te je 21. listopada 2010. donijelo odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (2), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da u svojim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja u obzir uzmu integrirane smjernice. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedlogâ Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (od 2010. do 2014.) te je 21. listopada 2010. donijelo odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (2), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da u svojim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja u obzir uzmu integrirane smjernice.

| (3) | Šefovi država ili vlada država članica donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Odlučili su da je potrebno poduzeti mjere na razini država članica, a posebno su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. i provedbi preporuka za pojedine zemlje. |
| --- | --- |

(3)

Šefovi država ili vlada država članica donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Odlučili su da je potrebno poduzeti mjere na razini država članica, a posebno su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. i provedbi preporuka za pojedine zemlje.

| (4) | Vijeće je 9. srpnja 2013. usvojilo Preporuku (3) o nacionalnom programu reformi Slovačke za 2013. i dostavilo mišljenje o ažuriranom programu stabilnosti Slovačke za razdoblje 2012. – 2016. Komisija je 15. studenoga 2013., u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4) dostavila svoje mišljenje o nacrtu proračunskog plana Slovačke za 2014. |
| --- | --- |

(4)

Vijeće je 9. srpnja 2013. usvojilo Preporuku (3) o nacionalnom programu reformi Slovačke za 2013. i dostavilo mišljenje o ažuriranom programu stabilnosti Slovačke za razdoblje 2012. – 2016. Komisija je 15. studenoga 2013., u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4) dostavila svoje mišljenje o nacrtu proračunskog plana Slovačke za 2014.

| (5) | Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2014. za koordinaciju ekonomske politike. Također, 13. studenoga 2013. Komisija je na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (5) donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu Slovačku ne smatra državom članicom za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2014. za koordinaciju ekonomske politike. Također, 13. studenoga 2013. Komisija je na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (5) donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu Slovačku ne smatra državom članicom za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

| (6) | Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave. |
| --- | --- |

(6)

Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave.

| (7) | Slovačka je 23. travnja 2014. podnijela svoj nacionalni program reformi za 2014. i program stabilnosti za 2014. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena. |
| --- | --- |

(7)

Slovačka je 23. travnja 2014. podnijela svoj nacionalni program reformi za 2014. i program stabilnosti za 2014. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

| (8) | Cilj je proračunske strategije navedene u programu stabilnosti za 2014. osigurati trajno smanjenje prekomjernog deficita i do 2017. ostvariti srednjoročni cilj strukturnog deficita od oko 0,5 % BDP-a. Taj je srednjoročni cilj stroži nego što se zahtijeva Paktom o stabilnosti i rastu. Slovački deficit opće države trajno je sveden na ispod 3 % BDP-a u 2013. Planirana (ponovno izračunana) promjena strukturnog salda za 2014. upućivala bi na činjenicu da Slovačka znatno odstupa od plana prilagodbe srednjoročnom cilju. Planirano poboljšanje od 0,3 % BDP-a u 2015. bilo bi u skladu s pravilima Pakta o stabilnosti i rastu. Programom stabilnosti poslije se ne bi osigurala odgovarajuća prilagodba srednjoročnom cilju. Rashodi bi rasli u skladu s referentnim mjerilom za rashode u 2014. i u 2015. Programom stabilnosti predviđa se da će se najveći konsolidacijski napori radi ostvarenja srednjoročnog cilja uložiti u 2016. i 2017. Općenito, prilagodbom srednjoročnom cilju stvara se rizik u odnosu na poštovanje obveza iz Pakta o stabilnosti i rastu. Programom stabilnosti predviđa se da će se dug opće države zadržati ispod referentne vrijednosti ‐od ‐60 % BDP-a tijekom cijelog programskog razdoblja. Makroekonomski scenarij na kojemu se temelje projekcije proračuna u programu stabilnosti i koji je potvrdilo neovisno tijelo (Odbor za makroekonomske prognoze) vjerodostojan je.
  Već kvantificiranim mjerama ne jamči se da će se fiskalni ciljevi koje je odredila vlada ostvariti. Isto tako, sve rashodovne mjere nisu određene u dovoljnoj mjeri, reforme štednje u državnoj upravi i dalje podliježu rizicima izvršavanja, a izdaci za plaće, kao i prije, možda neće doseći ciljane vrijednosti. S druge strane, brojke predstavljene u programu stabilnosti još ne uzimaju u obzir uštede dobivene pokretanjem nacionalne kočnice duga. Prema proljetnoj prognozi službi Komisije za 2014., koja sadržava učinak ušteda u potrošnji zbog kočnice duga, odstupanje od prilagodbe u 2014. bilo bi manje nego što je predviđeno programom stabilnosti, a za 2015. predviđa se dovoljna strukturna prilagodba, pri čemu će se i u 2014. i u 2015. poštovati referentno mjerilo za rashode. |
| --- | --- |

(8)

Cilj je proračunske strategije navedene u programu stabilnosti za 2014. osigurati trajno smanjenje prekomjernog deficita i do 2017. ostvariti srednjoročni cilj strukturnog deficita od oko 0,5 % BDP-a. Taj je srednjoročni cilj stroži nego što se zahtijeva Paktom o stabilnosti i rastu. Slovački deficit opće države trajno je sveden na ispod 3 % BDP-a u 2013. Planirana (ponovno izračunana) promjena strukturnog salda za 2014. upućivala bi na činjenicu da Slovačka znatno odstupa od plana prilagodbe srednjoročnom cilju. Planirano poboljšanje od 0,3 % BDP-a u 2015. bilo bi u skladu s pravilima Pakta o stabilnosti i rastu. Programom stabilnosti poslije se ne bi osigurala odgovarajuća prilagodba srednjoročnom cilju. Rashodi bi rasli u skladu s referentnim mjerilom za rashode u 2014. i u 2015. Programom stabilnosti predviđa se da će se najveći konsolidacijski napori radi ostvarenja srednjoročnog cilja uložiti u 2016. i 2017. Općenito, prilagodbom srednjoročnom cilju stvara se rizik u odnosu na poštovanje obveza iz Pakta o stabilnosti i rastu. Programom stabilnosti predviđa se da će se dug opće države zadržati ispod referentne vrijednosti ‐od ‐60 % BDP-a tijekom cijelog programskog razdoblja. Makroekonomski scenarij na kojemu se temelje projekcije proračuna u programu stabilnosti i koji je potvrdilo neovisno tijelo (Odbor za makroekonomske prognoze) vjerodostojan je.

Već kvantificiranim mjerama ne jamči se da će se fiskalni ciljevi koje je odredila vlada ostvariti. Isto tako, sve rashodovne mjere nisu određene u dovoljnoj mjeri, reforme štednje u državnoj upravi i dalje podliježu rizicima izvršavanja, a izdaci za plaće, kao i prije, možda neće doseći ciljane vrijednosti. S druge strane, brojke predstavljene u programu stabilnosti još ne uzimaju u obzir uštede dobivene pokretanjem nacionalne kočnice duga. Prema proljetnoj prognozi službi Komisije za 2014., koja sadržava učinak ušteda u potrošnji zbog kočnice duga, odstupanje od prilagodbe u 2014. bilo bi manje nego što je predviđeno programom stabilnosti, a za 2015. predviđa se dovoljna strukturna prilagodba, pri čemu će se i u 2014. i u 2015. poštovati referentno mjerilo za rashode.

| (9) | I u programu stabilnosti i u nacionalnom programu reformi izražava se namjera povećanja potrošnje kojom se potiče rast, no čini se da nije u potpunosti podržana planovima na kojima se temelji. Rashodi za obrazovanje iz državnog proračuna povećavaju se u 2014., ali se smanjuju u godinama nakon toga. Na temelju ocjene programa stabilnosti i prognoze Komisije, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97, mišljenje je Vijeća da u 2014. postoji rizik odstupanja od prilagodbe srednjoročnom cilju, dok se u 2015. očekuje odgovarajući ispravak. |
| --- | --- |

(9)

I u programu stabilnosti i u nacionalnom programu reformi izražava se namjera povećanja potrošnje kojom se potiče rast, no čini se da nije u potpunosti podržana planovima na kojima se temelji. Rashodi za obrazovanje iz državnog proračuna povećavaju se u 2014., ali se smanjuju u godinama nakon toga. Na temelju ocjene programa stabilnosti i prognoze Komisije, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97, mišljenje je Vijeća da u 2014. postoji rizik odstupanja od prilagodbe srednjoročnom cilju, dok se u 2015. očekuje odgovarajući ispravak.

| (10) | Radi ispunjavanja zahtjeva iz Ugovora o stabilnosti, koordinaciji i upravljanju Slovačka je u studenome 2013. uvela pravila o uravnoteženom proračunu. No proračunski je okvir oslabljen zbog nedostatka obvezujućih i provedivih gornjih granica za rashode. Iako je njihovo uvođenje bilo predviđeno programom stabilnosti za 2013., ta preuzeta obveza još nije provedena, Slovačka je i dalje zemlja srednjeg rizika u pogledu održivosti javnih financija, a predviđa se da su rashodi za zdravstvo glavni pokretač sve većih troškova starenja i čine 2 % BDP-a, što je drugo najveće predviđeno povišenje rashoda za zdravstvo u državama članicama. Najveći su problemi u sektoru bolničke skrbi i primarne zaštite. Vlada je u prosincu 2013. donijela Strateški okvir za zdravstvo 2014. – 2030. radi poboljšanja ekonomičnosti. Strategiji su sada potrebni detaljni provedbeni planovi. |
| --- | --- |

(10)

Radi ispunjavanja zahtjeva iz Ugovora o stabilnosti, koordinaciji i upravljanju Slovačka je u studenome 2013. uvela pravila o uravnoteženom proračunu. No proračunski je okvir oslabljen zbog nedostatka obvezujućih i provedivih gornjih granica za rashode. Iako je njihovo uvođenje bilo predviđeno programom stabilnosti za 2013., ta preuzeta obveza još nije provedena, Slovačka je i dalje zemlja srednjeg rizika u pogledu održivosti javnih financija, a predviđa se da su rashodi za zdravstvo glavni pokretač sve većih troškova starenja i čine 2 % BDP-a, što je drugo najveće predviđeno povišenje rashoda za zdravstvo u državama članicama. Najveći su problemi u sektoru bolničke skrbi i primarne zaštite. Vlada je u prosincu 2013. donijela Strateški okvir za zdravstvo 2014. – 2030. radi poboljšanja ekonomičnosti. Strategiji su sada potrebni detaljni provedbeni planovi.

| (11) | Slovačka je ostvarila napredak u ispunjavanju poreznih obveza, a polovina mjera u okviru plana djelovanja za borbu protiv porezne prijevare već je provedena. Čini se da se stoga u 2013. učinkovitost slovačkog poreznog sustava poboljšala, posebice kada je riječ o PDV-u, iako i dalje postoji potreba udruživanja napora te jačanja analitičkog i revizijskog kapaciteta porezne uprave, a ujedinjavanje naplate poreza, carina i doprinosa za socijalno osiguranje zaostaje. U cilju daljnje fiskalne konsolidacije kojom se potiče rast, Slovačka bi se mogla više osloniti na poreze koji manje prijete rastu, ponajviše na periodično oporezivanje imovine i oporezivanje u vezi s okolišem. Dosad nije zabilježen napredak u reformi periodičnog oporezivanja imovine i njegova povezivanja s tržišnom vrijednosti imovine. Prihodi od tog poreza niski su i nepromijenjeni u relativnom smislu od 2000. Vlada je 2013. provela mjere smanjenja velikih razlika u poreznom klinu između zaposlenih i samozaposlenih, ali i dalje postoji znatna razlika u efektivnoj poreznoj stopi između tih dviju skupina zabilježena u 2012. |
| --- | --- |

(11)

Slovačka je ostvarila napredak u ispunjavanju poreznih obveza, a polovina mjera u okviru plana djelovanja za borbu protiv porezne prijevare već je provedena. Čini se da se stoga u 2013. učinkovitost slovačkog poreznog sustava poboljšala, posebice kada je riječ o PDV-u, iako i dalje postoji potreba udruživanja napora te jačanja analitičkog i revizijskog kapaciteta porezne uprave, a ujedinjavanje naplate poreza, carina i doprinosa za socijalno osiguranje zaostaje. U cilju daljnje fiskalne konsolidacije kojom se potiče rast, Slovačka bi se mogla više osloniti na poreze koji manje prijete rastu, ponajviše na periodično oporezivanje imovine i oporezivanje u vezi s okolišem. Dosad nije zabilježen napredak u reformi periodičnog oporezivanja imovine i njegova povezivanja s tržišnom vrijednosti imovine. Prihodi od tog poreza niski su i nepromijenjeni u relativnom smislu od 2000. Vlada je 2013. provela mjere smanjenja velikih razlika u poreznom klinu između zaposlenih i samozaposlenih, ali i dalje postoji znatna razlika u efektivnoj poreznoj stopi između tih dviju skupina zabilježena u 2012.

| (12) | Tržište rada i dalje je suočeno s nizom izazova. Nezaposlenost, koja je i dalje oko 14 %, većinom je dugotrajna, što pokazuje na strukturnu prirodu problema nezaposlenosti u Slovačkoj. Slovačka je postigla određeni napredak u smislu smanjenja poreznoga klina za radnike s niskim primanjima koji ulaze na tržište rada nakon dugotrajne nezaposlenosti, ali učinkovitost mjera mora se pratiti i ocijeniti. Tek ograničen napredak postignut je u drugim područjima, primjerice u poboljšanju kapaciteta javnih službi za zapošljavanje radi individualizacije usluga i u jačanju poveznice između poticajnih mjera i socijalne pomoći. Kada je riječ o nezaposlenosti mladih, javna služba za zapošljavanje ima ograničene kapacitete za ranu intervenciju i prilagođavanje usluga tražiteljima zaposlenja te uspostavljanje kontakta s neregistriranim mladim ljudima. Stoga postoji potreba djelovanja u tim područjima, što je u skladu s ciljevima Jamstva za mlade. Potrebno je poduzeti konkretnije mjere za većinu tražitelja zaposlenja koji su u nepovoljnom položaju, uključujući Rome, čija je stopa zaposlenosti i dalje niska. Nedostatak odgovarajućih ustanova za čuvanje djece, posebice za djecu mlađu od tri godine, otežava povratak majki na tržište rada. |
| --- | --- |

(12)

Tržište rada i dalje je suočeno s nizom izazova. Nezaposlenost, koja je i dalje oko 14 %, većinom je dugotrajna, što pokazuje na strukturnu prirodu problema nezaposlenosti u Slovačkoj. Slovačka je postigla određeni napredak u smislu smanjenja poreznoga klina za radnike s niskim primanjima koji ulaze na tržište rada nakon dugotrajne nezaposlenosti, ali učinkovitost mjera mora se pratiti i ocijeniti. Tek ograničen napredak postignut je u drugim područjima, primjerice u poboljšanju kapaciteta javnih službi za zapošljavanje radi individualizacije usluga i u jačanju poveznice između poticajnih mjera i socijalne pomoći. Kada je riječ o nezaposlenosti mladih, javna služba za zapošljavanje ima ograničene kapacitete za ranu intervenciju i prilagođavanje usluga tražiteljima zaposlenja te uspostavljanje kontakta s neregistriranim mladim ljudima. Stoga postoji potreba djelovanja u tim područjima, što je u skladu s ciljevima Jamstva za mlade. Potrebno je poduzeti konkretnije mjere za većinu tražitelja zaposlenja koji su u nepovoljnom položaju, uključujući Rome, čija je stopa zaposlenosti i dalje niska. Nedostatak odgovarajućih ustanova za čuvanje djece, posebice za djecu mlađu od tri godine, otežava povratak majki na tržište rada.

| (13) | Ograničena usklađenost obrazovanja s potrebama tržišta rada sprečava ponudu kvalificirane radne snage. Obrazovni rezultati učenika u obvezatnom školovanju ispod su prosjeka EU-a i znatno su se pogoršali. Javni rashodi na obrazovanje i dalje su niski usprkos nedavnim povišicama nastavničkih primanja; početna se izobrazba nastavnika poboljšava i sve se veći naglasak stavlja na praktično iskustvo, no s tim se naporima mora nastaviti. Usprkos nastojanjima vlade da reformira strukovno obrazovanje i osposobljavanje te subvencionira radna mjesta za mlade, stopa nezaposlenosti mladih i dalje je među najvišima u Uniji, a prelazak iz škole na posao i dalje je kompliciran. Relativno nizak postotak stručno usmjerenih programa na razini prvostupnika i nedovoljna suradnja s poslodavcima smanjuje usklađenost potreba tržišta rada s tercijarnim obrazovanjem. Poboljšanje kvalitete visokog obrazovanja te suradnje između poduzeća i obrazovnih ustanova pomoglo bi potaknuti inovacijske kapacitete gospodarstva. Planovi u okviru strategije pametne specijalizacije dobro napreduju, no moraju se učinkovito provesti. Neprestano niska razina kvalitetnog predškolskog obrazovanja i skrbi negativno utječe na obrazovne rezultate, posebice na Rome. Inicijative za poboljšanje obrazovnih rezultata romskih učenika za sada se suviše oslanjaju na projekte koje sufinancira EU. |
| --- | --- |

(13)

Ograničena usklađenost obrazovanja s potrebama tržišta rada sprečava ponudu kvalificirane radne snage. Obrazovni rezultati učenika u obvezatnom školovanju ispod su prosjeka EU-a i znatno su se pogoršali. Javni rashodi na obrazovanje i dalje su niski usprkos nedavnim povišicama nastavničkih primanja; početna se izobrazba nastavnika poboljšava i sve se veći naglasak stavlja na praktično iskustvo, no s tim se naporima mora nastaviti. Usprkos nastojanjima vlade da reformira strukovno obrazovanje i osposobljavanje te subvencionira radna mjesta za mlade, stopa nezaposlenosti mladih i dalje je među najvišima u Uniji, a prelazak iz škole na posao i dalje je kompliciran. Relativno nizak postotak stručno usmjerenih programa na razini prvostupnika i nedovoljna suradnja s poslodavcima smanjuje usklađenost potreba tržišta rada s tercijarnim obrazovanjem. Poboljšanje kvalitete visokog obrazovanja te suradnje između poduzeća i obrazovnih ustanova pomoglo bi potaknuti inovacijske kapacitete gospodarstva. Planovi u okviru strategije pametne specijalizacije dobro napreduju, no moraju se učinkovito provesti. Neprestano niska razina kvalitetnog predškolskog obrazovanja i skrbi negativno utječe na obrazovne rezultate, posebice na Rome. Inicijative za poboljšanje obrazovnih rezultata romskih učenika za sada se suviše oslanjaju na projekte koje sufinancira EU.

| (14) | Na energetskom planu Slovačka je ostvarila napredak u pripremama za uspostavu većeg broja interkonekcija za električnu energiju i plin sa susjednim zemljama; međutim, i dalje je potrebno poduzimanje mjera kako bi slovačko energetsko tržište bolje funkcioniralo, a posebno je potrebno poboljšati transparentnost mehanizma određivanja cijena. U novom programskom razdoblju paket mjera poboljšanja energetske učinkovitosti predložen je za dobivanje financijske pomoći EU-a. |
| --- | --- |

(14)

Na energetskom planu Slovačka je ostvarila napredak u pripremama za uspostavu većeg broja interkonekcija za električnu energiju i plin sa susjednim zemljama; međutim, i dalje je potrebno poduzimanje mjera kako bi slovačko energetsko tržište bolje funkcioniralo, a posebno je potrebno poboljšati transparentnost mehanizma određivanja cijena. U novom programskom razdoblju paket mjera poboljšanja energetske učinkovitosti predložen je za dobivanje financijske pomoći EU-a.

| (15) | Trenutačnom reformom javne uprave poboljšat će se usmjerenost na korisnike, no kvaliteta i učinkovitost javne uprave i dalje su loši. Neprestano velika fluktuacija zaposlenika povezana s političkim promjenama te loše kadrovsko upravljanje i loša analitička sposobnost narušavaju donošenje politika temeljenih na dokazima. Međunarodni pokazatelji korupcije Slovačku i dalje svrstavaju nisko, a napredak u poboljšanju učinkovitosti i transparentnosti pravosudnog sustava neznatan je. U Slovačkoj se pogoršala kvaliteta poslovnog okruženja, a podrška brzorastućim poduzećima stagnira. Slovačka je nedavno reformirala pravila o javnoj nabavi u cilju poboljšanja transparentnosti i učinkovitosti, no primjena tih pravila i dalje je izazov, a učinak reforme javne nabave iz 2013. ostaje ograničen. |
| --- | --- |

(15)

Trenutačnom reformom javne uprave poboljšat će se usmjerenost na korisnike, no kvaliteta i učinkovitost javne uprave i dalje su loši. Neprestano velika fluktuacija zaposlenika povezana s političkim promjenama te loše kadrovsko upravljanje i loša analitička sposobnost narušavaju donošenje politika temeljenih na dokazima. Međunarodni pokazatelji korupcije Slovačku i dalje svrstavaju nisko, a napredak u poboljšanju učinkovitosti i transparentnosti pravosudnog sustava neznatan je. U Slovačkoj se pogoršala kvaliteta poslovnog okruženja, a podrška brzorastućim poduzećima stagnira. Slovačka je nedavno reformirala pravila o javnoj nabavi u cilju poboljšanja transparentnosti i učinkovitosti, no primjena tih pravila i dalje je izazov, a učinak reforme javne nabave iz 2013. ostaje ograničen.

| (16) | Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu slovačke ekonomske politike. Donijela je procjenu nacionalnog programa reformi i programa stabilnosti. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i društveno-ekonomsku politiku u Slovačkoj, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom uključivanjem iskustva na razini EU-a u buduće nacionalne odluke. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 6. u nastavku. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu slovačke ekonomske politike. Donijela je procjenu nacionalnog programa reformi i programa stabilnosti. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i društveno-ekonomsku politiku u Slovačkoj, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom uključivanjem iskustva na razini EU-a u buduće nacionalne odluke. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 6. u nastavku.

| (17) | Vijeće je u okviru tog ocjenjivanja preispitalo program stabilnosti, a njegovo mišljenje (6) posebno odražava preporuka br. 1. u nastavku. |
| --- | --- |

(17)

Vijeće je u okviru tog ocjenjivanja preispitalo program stabilnosti, a njegovo mišljenje (6) posebno odražava preporuka br. 1. u nastavku.

| (18) | Komisija je u kontekstu europskog semestra provela i analizu ekonomske politike europodručja kao cjeline. Na toj je osnovi Vijeće izdalo preporuke upućene pojedinim državama članicama čija je valuta euro (7). Kao država čija je valuta euro, i Slovačka bi trebala osigurati da se te preporuke provedu u cijelosti i na vrijeme, |
| --- | --- |

(18)

Komisija je u kontekstu europskog semestra provela i analizu ekonomske politike europodručja kao cjeline. Na toj je osnovi Vijeće izdalo preporuke upućene pojedinim državama članicama čija je valuta euro (7). Kao država čija je valuta euro, i Slovačka bi trebala osigurati da se te preporuke provedu u cijelosti i na vrijeme,

PREPORUČUJE da Slovačka da u razdoblju 2014.–2015. poduzme mjere kojima je cilj:

| 1. | Nakon smanjenja prekomjernog deficita ojačati proračunske mjere za 2014. s obzirom na razliku od 0,3 % BDP-a koja se pojavljuje u odnosu na preventivni aspekt zahtjeva Pakta o stabilnosti i rastu na temelju proljetne prognoze iz 2014. službi Komisije. Osigurati u 2015. zahtijevanu prilagodbu srednjoročnom cilju od 0,1 % BDP-a, uzimajući u obzir očekivane slabe gospodarske uvjete. Nakon toga, do ostvarenja srednjoročnog cilja postići godišnju strukturnu prilagodbu od 0,5 % BDP-a kao referentnu vrijednost. Dodatno jačati fiskalni okvir, između ostaloga i uvođenjem obvezujućih i provedivih gornjih granica za rashode. Poboljšati dugoročnu održivost javnih financija povećanjem ekonomičnosti sektora zdravstva, posebno racionalizacijom bolničke skrbi i upravljanja bolnicama te jačanjem primarne zaštite. |
| --- | --- |

1.

Nakon smanjenja prekomjernog deficita ojačati proračunske mjere za 2014. s obzirom na razliku od 0,3 % BDP-a koja se pojavljuje u odnosu na preventivni aspekt zahtjeva Pakta o stabilnosti i rastu na temelju proljetne prognoze iz 2014. službi Komisije. Osigurati u 2015. zahtijevanu prilagodbu srednjoročnom cilju od 0,1 % BDP-a, uzimajući u obzir očekivane slabe gospodarske uvjete. Nakon toga, do ostvarenja srednjoročnog cilja postići godišnju strukturnu prilagodbu od 0,5 % BDP-a kao referentnu vrijednost. Dodatno jačati fiskalni okvir, između ostaloga i uvođenjem obvezujućih i provedivih gornjih granica za rashode. Poboljšati dugoročnu održivost javnih financija povećanjem ekonomičnosti sektora zdravstva, posebno racionalizacijom bolničke skrbi i upravljanja bolnicama te jačanjem primarne zaštite.

| 2. | Poboljšati učinkovitost porezne uprave jačanjem revizije, ocjene rizika i sposobnosti naplate duga. Povezati osnovicu za oporezivanje nekretnina s tržišnom vrijednosti imovine. |
| --- | --- |

2.

Poboljšati učinkovitost porezne uprave jačanjem revizije, ocjene rizika i sposobnosti naplate duga. Povezati osnovicu za oporezivanje nekretnina s tržišnom vrijednosti imovine.

| 3. | Učinkovitije rješavati problem dugotrajne nezaposlenosti poticajnim mjerama, obrazovanjem odraslih i individualiziranim kvalitetnim osposobljavanjem. Poboljšati sposobnosti javnih usluga za zapošljavanje pri obradi predmeta, individualiziranom savjetovanju i poticanju tražitelja zaposlenja te bolje povezati poticajne mjere i socijalnu pomoć; Učinkovito rješavati nezaposlenost mladih poboljšavajući ranu intervenciju, u skladu s ciljevima Jamstva za mlade. Povećati poticaje za zapošljavanje žena boljim osiguravanjem ustanova za čuvanje djece, posebno djece ispod tri godine starosti. |
| --- | --- |

3.

Učinkovitije rješavati problem dugotrajne nezaposlenosti poticajnim mjerama, obrazovanjem odraslih i individualiziranim kvalitetnim osposobljavanjem. Poboljšati sposobnosti javnih usluga za zapošljavanje pri obradi predmeta, individualiziranom savjetovanju i poticanju tražitelja zaposlenja te bolje povezati poticajne mjere i socijalnu pomoć; Učinkovito rješavati nezaposlenost mladih poboljšavajući ranu intervenciju, u skladu s ciljevima Jamstva za mlade. Povećati poticaje za zapošljavanje žena boljim osiguravanjem ustanova za čuvanje djece, posebno djece ispod tri godine starosti.

| 4. | poduzela mjere povećanja kvalitete nastave radi boljih obrazovnih rezultata; Ojačati učenje temeljeno na radu u poduzećima u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju. Prilagoditi akreditaciju, financiranje i mjere upravljanja kako bi se potaknulo stvaranje stručno usmjerenih programa na razini prvostupnika. Poboljšati kvalitetu i važnost znanstvene baze te provesti planove za poticanje učinkovitog prijenosa znanja i suradnje među sveučilištima te istraživačkim i poslovnim ustanovama. Donijeti sustavne mjere za poboljšanje pristupa visokokvalitetnom i uključivom predškolskom i školskom obrazovanju za marginalizirane skupine, uključujući Rome, te poduzeti mjere za povećanje njihova većeg sudjelovanja u strukovnom osposobljavanju i visokom obrazovanju. |
| --- | --- |

4.

poduzela mjere povećanja kvalitete nastave radi boljih obrazovnih rezultata; Ojačati učenje temeljeno na radu u poduzećima u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju. Prilagoditi akreditaciju, financiranje i mjere upravljanja kako bi se potaknulo stvaranje stručno usmjerenih programa na razini prvostupnika. Poboljšati kvalitetu i važnost znanstvene baze te provesti planove za poticanje učinkovitog prijenosa znanja i suradnje među sveučilištima te istraživačkim i poslovnim ustanovama. Donijeti sustavne mjere za poboljšanje pristupa visokokvalitetnom i uključivom predškolskom i školskom obrazovanju za marginalizirane skupine, uključujući Rome, te poduzeti mjere za povećanje njihova većeg sudjelovanja u strukovnom osposobljavanju i visokom obrazovanju.

| 5. | Uložiti veće napore u bolje funkcioniranje energetskog tržišta, posebno povećanjem javne transparentnosti regulatornog okvira i istraživanjem uzroka visokih cijena električne mreže, posebno za industrijske korisnike. Nadovezujući se na već postignuti uspjeh, dalje razvijati interkonekcije sa susjednim zemljama, uključujući Ukrajinu, u skladu s Memorandumom o razumijevanju potpisanim u travnju. |
| --- | --- |

5.

Uložiti veće napore u bolje funkcioniranje energetskog tržišta, posebno povećanjem javne transparentnosti regulatornog okvira i istraživanjem uzroka visokih cijena električne mreže, posebno za industrijske korisnike. Nadovezujući se na već postignuti uspjeh, dalje razvijati interkonekcije sa susjednim zemljama, uključujući Ukrajinu, u skladu s Memorandumom o razumijevanju potpisanim u travnju.

| 6. | Poduzeti mjere povećanja neovisnosti javne službe, uključujući izmjene Zakona o državnim službenicima. Prilagoditi strategiju poboljšanja kadrovskog upravljanja u javnoj upravi. Uložiti veće napore u jačanje analitičke sposobnosti u glavnim ministarstvima s ciljem donošenja politika temeljenih na dokazima i poboljšanja kvalitete ocjene učinka politike. Poduzeti mjere borbe protiv korupcije i ubrzati napore poboljšanja učinkovitosti i kvalitete pravosudnog sustava. Uvesti mjere poboljšanja poslovnog okruženja, uključujući za MSP-ove. Uložiti veće napore u poboljšanje učinkovitosti javne nabave. |
| --- | --- |

6.

Poduzeti mjere povećanja neovisnosti javne službe, uključujući izmjene Zakona o državnim službenicima. Prilagoditi strategiju poboljšanja kadrovskog upravljanja u javnoj upravi. Uložiti veće napore u jačanje analitičke sposobnosti u glavnim ministarstvima s ciljem donošenja politika temeljenih na dokazima i poboljšanja kvalitete ocjene učinka politike. Poduzeti mjere borbe protiv korupcije i ubrzati napore poboljšanja učinkovitosti i kvalitete pravosudnog sustava. Uvesti mjere poboljšanja poslovnog okruženja, uključujući za MSP-ove. Uložiti veće napore u poboljšanje učinkovitosti javne nabave.

Sastavljeno u Bruxellesu 8. srpnja 2014.

Za Vijeće

Predsjednik

P. C. PADOAN

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  Zadržana za 2014. Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

2

(3)  SL C 217, 30.7.2013., str. 71.

3

(4)  Uredba (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o zajedničkim odredbama za praćenje i procjenu nacrta proračunskih planova i osiguranju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju (SL L 140, 27.5.2013., str.11.).

4

(5)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011, str. 25.)

5

(6)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.

6

(7)  Vidjeti str. 141 ovoga Službenog lista.

7

---

| 29.7.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 247/127 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 247/127

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 8. srpnja 2014.

o nacionalnom programu reformi Finske za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Finske za 2014.

2014/C 247/24

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta, Europa 2020., temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika, kojom se usredotočuje na glavna područja u kojima je potrebno djelovanje kako bi se potaknuo europski potencijal za održivi rast i konkurentnost. |
| --- | --- |

(1)

Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta, Europa 2020., temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika, kojom se usredotočuje na glavna područja u kojima je potrebno djelovanje kako bi se potaknuo europski potencijal za održivi rast i konkurentnost.

| (2) | Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010.– 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010.– 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

| (3) | Šefovi država ili vlada država članica donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razinama EU-a i europodručja koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Donijeli su odluku o poduzimanju mjera na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. i provedbi preporuka za pojedine zemlje. |
| --- | --- |

(3)

Šefovi država ili vlada država članica donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razinama EU-a i europodručja koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Donijeli su odluku o poduzimanju mjera na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. i provedbi preporuka za pojedine zemlje.

| (4) | Vijeće je 9. srpnja 2013. donijelo Preporuku (4) o nacionalnom programu reforme Finske za 2013. i dostavilo mišljenje o ažuriranom programu stabilnosti Finske za razdoblje 2012. – 2017. Komisija je 15. studenoga 2013. dostavila mišljenje o nacrtu proračunskog plana Finske za 2014., u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5). |
| --- | --- |

(4)

Vijeće je 9. srpnja 2013. donijelo Preporuku (4) o nacionalnom programu reforme Finske za 2013. i dostavilo mišljenje o ažuriranom programu stabilnosti Finske za razdoblje 2012. – 2017. Komisija je 15. studenoga 2013. dostavila mišljenje o nacrtu proračunskog plana Finske za 2014., u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5).

| (5) | Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2014. za koordinaciju ekonomske politike. Također, 13. studenoga 2013. Komisija je na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem je Finsku navela kao jednu od država članica za koje će se provesti detaljno preispitivanje. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2014. za koordinaciju ekonomske politike. Također, 13. studenoga 2013. Komisija je na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem je Finsku navela kao jednu od država članica za koje će se provesti detaljno preispitivanje.

| (6) | Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave. |
| --- | --- |

(6)

Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave.

| (7) | Komisija je 5. ožujka 2014. objavila rezultate detaljnog preispitivanja za Finsku u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Komisija na temelju analize zaključuje da su u Finskoj i dalje prisutne makroekonomske neravnoteže koje zahtijevaju praćenje i djelovanje u okviru politika. Posebnu pozornost i dalje zahtijeva njezin slab izvozni rezultat u posljednjih nekoliko godina, uvjetovan industrijskim restrukturiranjem i čimbenicima troškovne i netroškovne konkurentnosti. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 5. ožujka 2014. objavila rezultate detaljnog preispitivanja za Finsku u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Komisija na temelju analize zaključuje da su u Finskoj i dalje prisutne makroekonomske neravnoteže koje zahtijevaju praćenje i djelovanje u okviru politika. Posebnu pozornost i dalje zahtijeva njezin slab izvozni rezultat u posljednjih nekoliko godina, uvjetovan industrijskim restrukturiranjem i čimbenicima troškovne i netroškovne konkurentnosti.

| (8) | Finska je 17. travnja 2014. dostavila svoj nacionalni program reformi za 2014. i svoj program stabilnosti za 2014. Kako bi se uzela u obzir njihova međusobna povezanost, ti su programi ocijenjeni istovremeno. |
| --- | --- |

(8)

Finska je 17. travnja 2014. dostavila svoj nacionalni program reformi za 2014. i svoj program stabilnosti za 2014. Kako bi se uzela u obzir njihova međusobna povezanost, ti su programi ocijenjeni istovremeno.

| (9) | Cilj proračunske strategije naznačen u programu stabilnosti za 2014. jest povratak srednjoročnom cilju u 2015., održavanje strukturnog salda iznad razine tog cilja do kraja razdoblja programa stabilnosti i uravnoteženje proračuna opće države od 2017. nadalje. Srednjoročni cilj strukturnog deficita Finske od 0,5 % BDP-a u skladu je sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Finska je u 2013. ostvarila svoj srednjoročni cilj te planira ostati približno u granicama tog cilja i u 2014. uz istodobno ostvarenje referentnog mjerila za rashode. Finska planira u 2015. biti iznad razine svojeg srednjoročnog cilja te nastavlja ostvarivati referentno mjerilo za rashode. To je uglavnom u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Istodobno se udio ukupnog duga povećava te se očekuje da će u 2015. privremeno prekoračiti prag od 60 % BDP-a, uglavnom zbog slabih makroekonomskih izgleda. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunska predviđanja programa stabilnosti, koji nije izradilo neovisno tijelo, uvjerljiv je, iako je nešto optimističniji od proljetne prognoze gospodarskog rasta u 2014. i 2015. koju su izradile službe Komisije. U proljetnoj prognozi službi Komisije iz 2014. predviđa se pogoršanje strukturnog salda za 0,3 % BDP-a u 2014., što će imati za posljedicu odstupanje od srednjoročnog cilja te poboljšanje od 0,6 % BDP-a u 2015., uz ostvarenje referentnog mjerila za rashode u obje godine. Vijeće na temelju svoje ocjene programa stabilnosti i prognoze Komisije, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97, smatra da se može očekivati da će Finska ostvariti ciljeve svojeg programa stabilnosti, koji su uglavnom u skladu s Paktom o stabilnosti i rastu. |
| --- | --- |

(9)

Cilj proračunske strategije naznačen u programu stabilnosti za 2014. jest povratak srednjoročnom cilju u 2015., održavanje strukturnog salda iznad razine tog cilja do kraja razdoblja programa stabilnosti i uravnoteženje proračuna opće države od 2017. nadalje. Srednjoročni cilj strukturnog deficita Finske od 0,5 % BDP-a u skladu je sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Finska je u 2013. ostvarila svoj srednjoročni cilj te planira ostati približno u granicama tog cilja i u 2014. uz istodobno ostvarenje referentnog mjerila za rashode. Finska planira u 2015. biti iznad razine svojeg srednjoročnog cilja te nastavlja ostvarivati referentno mjerilo za rashode. To je uglavnom u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Istodobno se udio ukupnog duga povećava te se očekuje da će u 2015. privremeno prekoračiti prag od 60 % BDP-a, uglavnom zbog slabih makroekonomskih izgleda. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunska predviđanja programa stabilnosti, koji nije izradilo neovisno tijelo, uvjerljiv je, iako je nešto optimističniji od proljetne prognoze gospodarskog rasta u 2014. i 2015. koju su izradile službe Komisije. U proljetnoj prognozi službi Komisije iz 2014. predviđa se pogoršanje strukturnog salda za 0,3 % BDP-a u 2014., što će imati za posljedicu odstupanje od srednjoročnog cilja te poboljšanje od 0,6 % BDP-a u 2015., uz ostvarenje referentnog mjerila za rashode u obje godine. Vijeće na temelju svoje ocjene programa stabilnosti i prognoze Komisije, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97, smatra da se može očekivati da će Finska ostvariti ciljeve svojeg programa stabilnosti, koji su uglavnom u skladu s Paktom o stabilnosti i rastu.

| (10) | Finska dugoročno ima visok rizik za održivost zbog utjecaja troškova starenja stanovništva na proračun. Finska je prepoznala nedostatak u pogledu održivosti te je 2013. sastavila program strukturne politike u cilju otklanjanja tog nedostatka i ponovnog pokretanja rasta. Drugi su važan korak ograničenja potrošnje središnje države te fiskalni plan opće države za razdoblje 2015. – 2018. iz ožujka 2014. kojim se predviđaju mjere prilagodbe, strukturne reforme i ulaganja u rast. Mjere prilagodbe na strani prihoda uglavnom su povezane s povećanjem poreza na dohodak i poreza na proizvode. |
| --- | --- |

(10)

Finska dugoročno ima visok rizik za održivost zbog utjecaja troškova starenja stanovništva na proračun. Finska je prepoznala nedostatak u pogledu održivosti te je 2013. sastavila program strukturne politike u cilju otklanjanja tog nedostatka i ponovnog pokretanja rasta. Drugi su važan korak ograničenja potrošnje središnje države te fiskalni plan opće države za razdoblje 2015. – 2018. iz ožujka 2014. kojim se predviđaju mjere prilagodbe, strukturne reforme i ulaganja u rast. Mjere prilagodbe na strani prihoda uglavnom su povezane s povećanjem poreza na dohodak i poreza na proizvode.

| (11) | Učinkovitost javnih usluga nije pratila kretanje produktivnosti u privatnom sektoru. Finska priprema reforme uprave kojima će biti obuhvaćeni ustroj općina, zdravstvo i socijalne usluge. Reforma općina temelji se na dobrovoljnom spajanju općina, uz financijske poticaje države. Ishod dobrovoljnih spajanja još je nesiguran. Za usluge socijalne skrbi i zdravstvene usluge bit će nadležno pet regionalnih pružatelja, dok će općine i dalje sudjelovati u pružanju usluga. Pojedinosti se još ne znaju, a zakonodavni prijedlog planiran je za jesen 2014. Novi bi ustroj trebao biti uspostavljen početkom 2017. Zakon iz srpnja 2013. o podupiranju funkcionalne sposobnosti starijih osoba s povećanim naglaskom na prevenciji, rehabilitaciji i samostalnom životu trebao bi pridonijeti smanjenju potrebe za institucionalnom skrbi i ograničiti buduće troškove dugotrajne skrbi. |
| --- | --- |

(11)

Učinkovitost javnih usluga nije pratila kretanje produktivnosti u privatnom sektoru. Finska priprema reforme uprave kojima će biti obuhvaćeni ustroj općina, zdravstvo i socijalne usluge. Reforma općina temelji se na dobrovoljnom spajanju općina, uz financijske poticaje države. Ishod dobrovoljnih spajanja još je nesiguran. Za usluge socijalne skrbi i zdravstvene usluge bit će nadležno pet regionalnih pružatelja, dok će općine i dalje sudjelovati u pružanju usluga. Pojedinosti se još ne znaju, a zakonodavni prijedlog planiran je za jesen 2014. Novi bi ustroj trebao biti uspostavljen početkom 2017. Zakon iz srpnja 2013. o podupiranju funkcionalne sposobnosti starijih osoba s povećanim naglaskom na prevenciji, rehabilitaciji i samostalnom životu trebao bi pridonijeti smanjenju potrebe za institucionalnom skrbi i ograničiti buduće troškove dugotrajne skrbi.

| (12) | Ključni izazov tržišta rada u Finskoj i dalje je dugoročna ponuda radne snage jer je broj osoba koje napuštaju tržište rada sada veći od broja osoba koje na njega ulaze. Da bi se zadovoljila buduća potražnja za radnom snagom, potrebno je produžiti radni vijek i poboljšati ponudu radne snage. Vladin program strukturne politike iz 2013. sadržava mjere za produženje radnog vijeka i poboljšanje ponude radne snage, ali i povećanje poticaja za prihvaćanje zaposlenja. Finska smanjuje mogućnosti ranog napuštanja tržišta, ali još uvijek nisu zatvoreni svi izlazi, primjerice takozvani „tunel nezaposlenosti”, gdje starije nezaposlene osobe pod određenim uvjetima mogu nastaviti primati naknade za nezaposlenost do umirovljenja. Čini se da nedavno uvedeni koeficijent očekivanog životnog vijeka i utrostručenje stope prirasta imaju tek ograničeni učinak na prakse umirovljenja. Osim toga, budući da se očekivani životni vijek povećava brže nego što je predviđeno, a ljudi ne rade duže, postoji opasnost od pada primjerenosti mirovina. Finska si je postavila za cilj povećanje stvarne dobi umirovljenja na barem 62,4 godine do 2025. Upitno je može li se taj cilj ostvariti bez novih mjera, primjerice povećanja zakonske dobi za umirovljenje i jačanja napora za poboljšanje izgleda za zaposlenje starijih radnika. Socijalni partneri rade na prijedlogu mirovinske reforme koji bi nova vlada trebala provesti nakon općih izbora u proljeće 2015. i koja bi trebala stupiti na snagu početkom 2017. Finska je poduzela relevantne i ambiciozne mjere za rješavanje problema nezaposlenosti mladih i dugotrajne nezaposlenosti. Za trajno poboljšanje radnih vještina ciljnih skupina i njihovih izgleda na tržištu rada trebat će vremena. |
| --- | --- |

(12)

Ključni izazov tržišta rada u Finskoj i dalje je dugoročna ponuda radne snage jer je broj osoba koje napuštaju tržište rada sada veći od broja osoba koje na njega ulaze. Da bi se zadovoljila buduća potražnja za radnom snagom, potrebno je produžiti radni vijek i poboljšati ponudu radne snage. Vladin program strukturne politike iz 2013. sadržava mjere za produženje radnog vijeka i poboljšanje ponude radne snage, ali i povećanje poticaja za prihvaćanje zaposlenja. Finska smanjuje mogućnosti ranog napuštanja tržišta, ali još uvijek nisu zatvoreni svi izlazi, primjerice takozvani „tunel nezaposlenosti”, gdje starije nezaposlene osobe pod određenim uvjetima mogu nastaviti primati naknade za nezaposlenost do umirovljenja. Čini se da nedavno uvedeni koeficijent očekivanog životnog vijeka i utrostručenje stope prirasta imaju tek ograničeni učinak na prakse umirovljenja. Osim toga, budući da se očekivani životni vijek povećava brže nego što je predviđeno, a ljudi ne rade duže, postoji opasnost od pada primjerenosti mirovina. Finska si je postavila za cilj povećanje stvarne dobi umirovljenja na barem 62,4 godine do 2025. Upitno je može li se taj cilj ostvariti bez novih mjera, primjerice povećanja zakonske dobi za umirovljenje i jačanja napora za poboljšanje izgleda za zaposlenje starijih radnika. Socijalni partneri rade na prijedlogu mirovinske reforme koji bi nova vlada trebala provesti nakon općih izbora u proljeće 2015. i koja bi trebala stupiti na snagu početkom 2017. Finska je poduzela relevantne i ambiciozne mjere za rješavanje problema nezaposlenosti mladih i dugotrajne nezaposlenosti. Za trajno poboljšanje radnih vještina ciljnih skupina i njihovih izgleda na tržištu rada trebat će vremena.

| (13) | Finska je poduzela mjere za poboljšanje općih uvjeta tržišnog natjecanja i ostvarila određeni napredak u provedbi programa za poticanje zdrave konkurencije. Provedeno je spajanje tijela nadležnih za tržišno natjecanje i za potrošače, a novi je ustroj u početnoj fazi provedbe. Zakonom o tržišnom natjecanju uveden je prag za vladajući položaj u sektoru maloprodaje robe široke potrošnje, a finskom tijelu za tržišno natjecanje i potrošače dane su posebne ovlasti kako bi pod određenim uvjetima moglo intervenirati u slučaju gospodarskih aktivnosti javnih tijela kojima se narušava tržišno natjecanje. Maloprodajno tržište u Finskoj vrlo je koncentrirano, a u relevantnim pravilima postoje određeni čimbenici koji bi mogli smanjiti učinkovitost natjecanja i ojačati tržišni položaj dvaju vodećih maloprodajnih poduzeća. To su, između ostaloga, zahtjevi urbanističkog planiranja koji su strogi, a posebno za velike komercijalne objekte. Propisi o korištenju zemljišta i prostornom planiranju trenutačno se preispituju, što je prilika da ih se učini pogodnijima za „zdravu” konkurenciju. Maloprodajni sektor i dalje je jedan od najreguliranijih među državama članicama, što podrazumijeva i prepreke tržišnom natjecanju koje proizlaze iz propisa o velikim maloprodajnim objektima. |
| --- | --- |

(13)

Finska je poduzela mjere za poboljšanje općih uvjeta tržišnog natjecanja i ostvarila određeni napredak u provedbi programa za poticanje zdrave konkurencije. Provedeno je spajanje tijela nadležnih za tržišno natjecanje i za potrošače, a novi je ustroj u početnoj fazi provedbe. Zakonom o tržišnom natjecanju uveden je prag za vladajući položaj u sektoru maloprodaje robe široke potrošnje, a finskom tijelu za tržišno natjecanje i potrošače dane su posebne ovlasti kako bi pod određenim uvjetima moglo intervenirati u slučaju gospodarskih aktivnosti javnih tijela kojima se narušava tržišno natjecanje. Maloprodajno tržište u Finskoj vrlo je koncentrirano, a u relevantnim pravilima postoje određeni čimbenici koji bi mogli smanjiti učinkovitost natjecanja i ojačati tržišni položaj dvaju vodećih maloprodajnih poduzeća. To su, između ostaloga, zahtjevi urbanističkog planiranja koji su strogi, a posebno za velike komercijalne objekte. Propisi o korištenju zemljišta i prostornom planiranju trenutačno se preispituju, što je prilika da ih se učini pogodnijima za „zdravu” konkurenciju. Maloprodajni sektor i dalje je jedan od najreguliranijih među državama članicama, što podrazumijeva i prepreke tržišnom natjecanju koje proizlaze iz propisa o velikim maloprodajnim objektima.

| (14) | Povratak rasta i konkurentnosti ključni je izazov za finsko gospodarstvo. Finska je vrlo dobro pozicionirana na međunarodnim ljestvicama konkurentnosti, ali je u razdoblju od 2007. do 2012. ipak zabilježila najbrži pad udjela na izvoznom tržištu u Uniji. Intenzitet poslovnog istraživanja i razvoja na silaznoj je putanji, pa se nacionalni cilj izdataka za istraživanje i razvoj čini još nedostižnijim. Za finski sustav istraživanja i inovacija od presudne je važnosti sposobnost da ulaganja u istraživanje i razvoj pretvori u nove inovativne proizvode i usluge. Trenutačno nema dovoljno ulaganja da bi se potencijal istraživanja i razvoja pretočio u nove proizvode. Trgovinski rezultat i potencijal za rast opterećuje ograničeni broj velikih izvoznih tvrtki koje prodaju uzak asortiman proizvoda te slabiji interes finskih malih poduzeća za izvoznu djelatnost. Izvozni potencijal mogao bi se ojačati osiguravanjem dodatne potpore internacionalizaciji manjih poduzeća prilagođene njihovim potrebama. Finska je pokrenula reforme za jačanje kapaciteta za isporuku inovativnih proizvoda i potporu diversifikaciji industrije, uključujući sveobuhvatnu reformu istraživačkih instituta i financiranja istraživanja. Program strukturne politike iz 2013. te ograničenja državne potrošnje i fiskalni plan za razdoblje 2015. – 2018. iz ožujka 2014. ne sadržavaju samo mjere prilagodbe i strukturne reforme, već i inicijative za promicanje rasta i inovacija. Bilo bi korisno kada bi Finska diversificirala svoju opskrbu energijom, tim više što se oslanja samo na jedan izvor plina. |
| --- | --- |

(14)

Povratak rasta i konkurentnosti ključni je izazov za finsko gospodarstvo. Finska je vrlo dobro pozicionirana na međunarodnim ljestvicama konkurentnosti, ali je u razdoblju od 2007. do 2012. ipak zabilježila najbrži pad udjela na izvoznom tržištu u Uniji. Intenzitet poslovnog istraživanja i razvoja na silaznoj je putanji, pa se nacionalni cilj izdataka za istraživanje i razvoj čini još nedostižnijim. Za finski sustav istraživanja i inovacija od presudne je važnosti sposobnost da ulaganja u istraživanje i razvoj pretvori u nove inovativne proizvode i usluge. Trenutačno nema dovoljno ulaganja da bi se potencijal istraživanja i razvoja pretočio u nove proizvode. Trgovinski rezultat i potencijal za rast opterećuje ograničeni broj velikih izvoznih tvrtki koje prodaju uzak asortiman proizvoda te slabiji interes finskih malih poduzeća za izvoznu djelatnost. Izvozni potencijal mogao bi se ojačati osiguravanjem dodatne potpore internacionalizaciji manjih poduzeća prilagođene njihovim potrebama. Finska je pokrenula reforme za jačanje kapaciteta za isporuku inovativnih proizvoda i potporu diversifikaciji industrije, uključujući sveobuhvatnu reformu istraživačkih instituta i financiranja istraživanja. Program strukturne politike iz 2013. te ograničenja državne potrošnje i fiskalni plan za razdoblje 2015. – 2018. iz ožujka 2014. ne sadržavaju samo mjere prilagodbe i strukturne reforme, već i inicijative za promicanje rasta i inovacija. Bilo bi korisno kada bi Finska diversificirala svoju opskrbu energijom, tim više što se oslanja samo na jedan izvor plina.

| (15) | Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Finske. Ocijenila je nacionalni program reformi i program stabilnosti. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Finskoj, ali i usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Preporuke Komisije u okviru europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 5. u nastavku. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Finske. Ocijenila je nacionalni program reformi i program stabilnosti. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Finskoj, ali i usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Preporuke Komisije u okviru europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 5. u nastavku.

| (16) | Vijeće je s obzirom na tu ocjenu ispitalo program stabilnosti, a njegovo je mišljenje (6) posebice navedeno u preporuci 1. u nastavku. |
| --- | --- |

(16)

Vijeće je s obzirom na tu ocjenu ispitalo program stabilnosti, a njegovo je mišljenje (6) posebice navedeno u preporuci 1. u nastavku.

| (17) | Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje Komisije i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo nacionalni program reformi i program stabilnosti. Njegove preporuke na temelju članka 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 2., 4., i 5. u nastavku. |
| --- | --- |

(17)

Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje Komisije i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo nacionalni program reformi i program stabilnosti. Njegove preporuke na temelju članka 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 2., 4., i 5. u nastavku.

| (18) | Komisija je također u okviru europskog semestra provela analizu ekonomske politike europodručja u cjelini. Na temelju toga Vijeće je izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (7). Budući da je njezina valuta euro, Finska bi trebala osigurati potpunu i pravovremenu provedbu tih preporuka, |
| --- | --- |

(18)

Komisija je također u okviru europskog semestra provela analizu ekonomske politike europodručja u cjelini. Na temelju toga Vijeće je izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (7). Budući da je njezina valuta euro, Finska bi trebala osigurati potpunu i pravovremenu provedbu tih preporuka,

PREPORUČUJE Finskoj da u razdoblju 2014. – 2015. provede sljedeće mjere kojima je cilj:

| 1. | Ograničiti pojavu odstupanja u odnosu na srednjoročni cilj, osigurati povratak njemu u 2015. te ga nakon toga poštovati kako je planirano. Osigurati ispunjenje kriterija duga istovremeno provodeći fiskalnu politiku koja potiče rast. Što brže provesti reforme utvrđene programom strukturne politike te ograničenjima državne potrošnje i fiskalnim planom za razdoblje 2015. – 2018. kako bi se ublažio nedostatak fiskalne održivosti i učvrstili uvjeti za rast. |
| --- | --- |

1.

Ograničiti pojavu odstupanja u odnosu na srednjoročni cilj, osigurati povratak njemu u 2015. te ga nakon toga poštovati kako je planirano. Osigurati ispunjenje kriterija duga istovremeno provodeći fiskalnu politiku koja potiče rast. Što brže provesti reforme utvrđene programom strukturne politike te ograničenjima državne potrošnje i fiskalnim planom za razdoblje 2015. – 2018. kako bi se ublažio nedostatak fiskalne održivosti i učvrstili uvjeti za rast.

| 2. | Osigurati učinkovitu provedbu tekućih upravnih reformi ustroja općina te socijalnih i zdravstvenih usluga kako bi se povećala ekonomičnost pružanja javnih usluga. |
| --- | --- |

2.

Osigurati učinkovitu provedbu tekućih upravnih reformi ustroja općina te socijalnih i zdravstvenih usluga kako bi se povećala ekonomičnost pružanja javnih usluga.

| 3. | Bolje iskoristiti puni potencijal radne snage na tržištu rada, između ostaloga poboljšanjem stope zaposlenosti i zapošljivosti starijih radnika te povećanjem stvarne dobi umirovljenja, ograničenjem mogućnosti ranog napuštanja tržišta rada i usklađivanjem dobi za umirovljenje ili mirovinskih davanja s promjenama očekivanog životnog vijeka. Poboljšati izglede na tržištu rada za mlade i dugotrajno nezaposlene osobe, stavljajući poseban naglasak na strukovno obrazovanje i ciljane aktivacijske mjere. |
| --- | --- |

3.

Bolje iskoristiti puni potencijal radne snage na tržištu rada, između ostaloga poboljšanjem stope zaposlenosti i zapošljivosti starijih radnika te povećanjem stvarne dobi umirovljenja, ograničenjem mogućnosti ranog napuštanja tržišta rada i usklađivanjem dobi za umirovljenje ili mirovinskih davanja s promjenama očekivanog životnog vijeka. Poboljšati izglede na tržištu rada za mlade i dugotrajno nezaposlene osobe, stavljajući poseban naglasak na strukovno obrazovanje i ciljane aktivacijske mjere.

| 4. | Nastaviti ulagati napore u jačanje tržišnog natjecanja na tržištu proizvoda i usluga, osobito u maloprodajnom sektoru, provedbom programa za promicanje zdrave konkurencije, između ostaloga izmjenama zakona o korištenju zemljišta i gradnji kako bi bio pogodniji za zdravu konkurenciju; |
| --- | --- |

4.

Nastaviti ulagati napore u jačanje tržišnog natjecanja na tržištu proizvoda i usluga, osobito u maloprodajnom sektoru, provedbom programa za promicanje zdrave konkurencije, između ostaloga izmjenama zakona o korištenju zemljišta i gradnji kako bi bio pogodniji za zdravu konkurenciju;

| 5. | Nastaviti jačati svoj kapacitet za isporuku inovativnih proizvoda i usluga te razvoja poduzeća koja su sposobna ostvariti snažni rast u okruženju koje se stalno mijenja te nastaviti diversificirati industriju, posebno unapređivanjem poslovnog okruženja u cilju jačanja ulaganja u Finskoj i dodatnim olakšavanjem ulaska malih tvrtki na izvozna tržišta. Ubrzati uspostavu prekograničnog spojnog plinovoda s Estonijom. |
| --- | --- |

5.

Nastaviti jačati svoj kapacitet za isporuku inovativnih proizvoda i usluga te razvoja poduzeća koja su sposobna ostvariti snažni rast u okruženju koje se stalno mijenja te nastaviti diversificirati industriju, posebno unapređivanjem poslovnog okruženja u cilju jačanja ulaganja u Finskoj i dodatnim olakšavanjem ulaska malih tvrtki na izvozna tržišta. Ubrzati uspostavu prekograničnog spojnog plinovoda s Estonijom.

Sastavljeno u Bruxellesu 8. srpnja 2014.

Za Vijeće

Predsjednik

P. C. PADOAN

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  Zadržana za 2014. Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

3

(4)  SL C 217, 30.7.2013., str. 24.

4

(5)  Uredba (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o zajedničkim odredbama za praćenje i procjenu nacrta proračunskih planova i osiguranju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju (SL L 140, 27.5.2013., str.11).

5

(6)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

6

(7)  Vidjeti str. 141 ovoga Službenog lista.

7

---

| 29.7.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 247/132 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 247/132

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 8. srpnja 2014.

o nacionalnom programu reformi Švedske za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu konvergencije Švedske za 2014.

2014/C 247/25

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora;

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta, Europa 2020. temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika, kojom se usredotočuje na glavna područja u kojima je potrebno djelovanje kako bi se potaknuo europski potencijal za održivi rast i konkurentnost. |
| --- | --- |

(1)

Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta, Europa 2020. temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika, kojom se usredotočuje na glavna područja u kojima je potrebno djelovanje kako bi se potaknuo europski potencijal za održivi rast i konkurentnost.

| (2) | Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010.–2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010.–2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

| (3) | Šefovi država ili vlada država članica donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razinama EU-a i europodručja koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Donijeli su odluku o poduzimanju mjera na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. i provedbi preporuka za pojedinu zemlju. |
| --- | --- |

(3)

Šefovi država ili vlada država članica donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razinama EU-a i europodručja koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Donijeli su odluku o poduzimanju mjera na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. i provedbi preporuka za pojedinu zemlju.

| (4) | Vijeće je 9. srpnja 2013. donijelo Preporuku (4) o nacionalnom programu reformi Švedske za 2013. i dostavilo svoje mišljenje o ažuriranom programu konvergencije Švedske za razdoblje od 2012. do 2016. |
| --- | --- |

(4)

Vijeće je 9. srpnja 2013. donijelo Preporuku (4) o nacionalnom programu reformi Švedske za 2013. i dostavilo svoje mišljenje o ažuriranom programu konvergencije Švedske za razdoblje od 2012. do 2016.

| (5) | Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra za koordinaciju ekonomske politike za 2014. Komisija je također 13. studenoga 2013., na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011, usvojila Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem Švedsku smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra za koordinaciju ekonomske politike za 2014. Komisija je također 13. studenoga 2013., na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011, usvojila Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem Švedsku smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

| (6) | Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave. |
| --- | --- |

(6)

Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave.

| (7) | Komisija je 5. ožujka 2014. objavila rezultate detaljnog preispitivanja za Švedsku, u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Na temelju analize Komisije zaključuje se da u Švedskoj još postoje makroekonomske neravnoteže zbog kojih je potrebno praćenje i djelovanje u okviru politika. Daljnje praćenje potrebno je osobito zbog trendova u zaduženosti kućanstava i nedostataka na tržištu nekretnina. Premda veliki suficit tekućeg računa ne predstavlja rizik poput velikog deficita i kako je djelomično povezan s potrebom za razduživanjem, Komisija će u kontekstu europskog semestra pratiti kretanja tekućeg računa u Švedskoj. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 5. ožujka 2014. objavila rezultate detaljnog preispitivanja za Švedsku, u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Na temelju analize Komisije zaključuje se da u Švedskoj još postoje makroekonomske neravnoteže zbog kojih je potrebno praćenje i djelovanje u okviru politika. Daljnje praćenje potrebno je osobito zbog trendova u zaduženosti kućanstava i nedostataka na tržištu nekretnina. Premda veliki suficit tekućeg računa ne predstavlja rizik poput velikog deficita i kako je djelomično povezan s potrebom za razduživanjem, Komisija će u kontekstu europskog semestra pratiti kretanja tekućeg računa u Švedskoj.

| (8) | Švedska je 16. travnja 2014. podnijela svoj nacionalni program reformi za 2014. i program konvergencije za 2014. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena. |
| --- | --- |

(8)

Švedska je 16. travnja 2014. podnijela svoj nacionalni program reformi za 2014. i program konvergencije za 2014. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

| (9) | Cilj je proračunske strategije iz programa konvergencije za 2014. osigurati u prosjeku suficit opće države od 1 % BDP-a tijekom poslovnog ciklusa, kako je predviđeno švedskim fiskalnim okvirom. U programu konvergencije potvrđuje se srednjoročni cilj utvrđen u prethodnom programu konvergencije za strukturni deficit od 1 % BDP-a, što odražava zahtjeve Pakta o stabilnosti i rastu. Na temelju (ponovno izračunanog) strukturnog salda u programu konvergencije predviđa se rezultat kojim se tijekom cijelog razdoblja trajanja programa više nego ispunjava srednjoročni cilj. U skladu s programom konvergencije očekuje se da će se državni dug, koji je i dalje znatno ispod referentne vrijednosti od 60 % BDP-a, smanjiti sa 41,5 % BDP-a u 2014. na 35 % u 2017. Općenito je proračunska strategija iz programa konvergencije u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije iz programa konvergencije je vjerojatan. U pogledu dugoročne održivosti javnih financija velik udio BDP-a namijenjen je dugoročnoj skrbi i dugoročno se predviđa znatan rast potrošnje kako bi se u dovoljnoj mjeri uzelo u obzir starenje stanovništva, čime će potrošnja u Švedskoj 2060. dosegnuti 6,4 % BDP-a. Švedska bi to trebala riješiti osiguravanjem dovoljnih primarnih viškova i daljnjim smanjenjem rasta rashoda povezanih sa starenjem kako bi osigurala dugoročnu fiskalnu održivost. Na temelju ocjene programa konvergencije za 2014. i prognoza Komisije, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97, Vijeće smatra da je švedski program konvergencije u skladu s pravilima Pakta o stabilnosti i rastu i da su rizici za proračunske ciljeve ograničeni. |
| --- | --- |

(9)

Cilj je proračunske strategije iz programa konvergencije za 2014. osigurati u prosjeku suficit opće države od 1 % BDP-a tijekom poslovnog ciklusa, kako je predviđeno švedskim fiskalnim okvirom. U programu konvergencije potvrđuje se srednjoročni cilj utvrđen u prethodnom programu konvergencije za strukturni deficit od 1 % BDP-a, što odražava zahtjeve Pakta o stabilnosti i rastu. Na temelju (ponovno izračunanog) strukturnog salda u programu konvergencije predviđa se rezultat kojim se tijekom cijelog razdoblja trajanja programa više nego ispunjava srednjoročni cilj. U skladu s programom konvergencije očekuje se da će se državni dug, koji je i dalje znatno ispod referentne vrijednosti od 60 % BDP-a, smanjiti sa 41,5 % BDP-a u 2014. na 35 % u 2017. Općenito je proračunska strategija iz programa konvergencije u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije iz programa konvergencije je vjerojatan. U pogledu dugoročne održivosti javnih financija velik udio BDP-a namijenjen je dugoročnoj skrbi i dugoročno se predviđa znatan rast potrošnje kako bi se u dovoljnoj mjeri uzelo u obzir starenje stanovništva, čime će potrošnja u Švedskoj 2060. dosegnuti 6,4 % BDP-a. Švedska bi to trebala riješiti osiguravanjem dovoljnih primarnih viškova i daljnjim smanjenjem rasta rashoda povezanih sa starenjem kako bi osigurala dugoročnu fiskalnu održivost. Na temelju ocjene programa konvergencije za 2014. i prognoza Komisije, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97, Vijeće smatra da je švedski program konvergencije u skladu s pravilima Pakta o stabilnosti i rastu i da su rizici za proračunske ciljeve ograničeni.

| (10) | I dalje postoji zabrinutost zbog visoke zaduženosti privatnog sektora, osobito švedskih kućanstava. Štoviše, izloženost financijskog sektora kućanstvima, za razliku od korporativnog sektora, raste u skladu s dugom sektora kućanstava, koji trenutačno iznosi 83 % BDP-a ili otprilike 160 % raspoloživog dohotka. Zaduženost je uzrokovana stalnim kreditnim rastom i sporom otplatom hipotekarnih kredita. Visoka zaduženost sektora kućanstava postala bi faktor rizika ako bi narasle kamatne stope, pale cijene nekretnina i/ili bi došlo do nepovoljnih makroekonomskih trendova. Takav razvoj događaja utjecao bi na kućanstva i njihove potrošačke navike. To bi također moglo imati negativne sekundarne učinke na bankarski sektor, budući da bi se time povećao broj loših kredita te povećali troškovi tržišnog financiranja. Švedska nije najavila niti donijela mjere kojima bi se riješilo pogodovanje zaduživanju u području oporezivanja povezano s nekretninama, koje bi se moglo provesti u kontekstu preusmjeravanja poreznog opterećenja, a da se time ne povećava ukupno porezno opterećenje. Međutim, Švedska je u svibnju 2013. poduzela određene mjere kako bi potakla razborito kreditiranje uvođenjem donje granice pondera rizika za izloženost hipotekarnim kreditima u iznosu od 15 % te najavila i daljnje povećanje. Unatoč tome, praksa otplate i dalje je umjerena, rokovi za otplatu vrlo su dugi i ispod 75 % omjera izloženosti i vrijednosti nekretnine, a snažne mjere u tom pogledu nisu poduzete, uzimajući u obzir dobrovoljnu narav preporuke iz listopada 2013. o pojedinačnim planovima otplate. Švedska udruga bankara naglasila je svoju preporuku u ožujku 2014. zahtijevajući da se otplata smanji na 70 % omjera izloženosti i vrijednosti nekretnine. Konačno, Švedska je riješila pogodovanje zaduživanju u području oporezivanja trgovačkih društava daljnjim jačanjem ograničenja plaćanja poreza po odbitku na kamate, koja se od siječnja 2013. primjenjuje na sve vrste zajedničkih kredita unutar grupa i uvela takozvano plaćanje po odbitku ulagača, čime bi se moglo smanjiti pogodovanje zaduživanju u području oporezivanja. Od početka 2013. smanjen je i porez na dobit sa 26,3 % na 22 %. |
| --- | --- |

(10)

I dalje postoji zabrinutost zbog visoke zaduženosti privatnog sektora, osobito švedskih kućanstava. Štoviše, izloženost financijskog sektora kućanstvima, za razliku od korporativnog sektora, raste u skladu s dugom sektora kućanstava, koji trenutačno iznosi 83 % BDP-a ili otprilike 160 % raspoloživog dohotka. Zaduženost je uzrokovana stalnim kreditnim rastom i sporom otplatom hipotekarnih kredita. Visoka zaduženost sektora kućanstava postala bi faktor rizika ako bi narasle kamatne stope, pale cijene nekretnina i/ili bi došlo do nepovoljnih makroekonomskih trendova. Takav razvoj događaja utjecao bi na kućanstva i njihove potrošačke navike. To bi također moglo imati negativne sekundarne učinke na bankarski sektor, budući da bi se time povećao broj loših kredita te povećali troškovi tržišnog financiranja. Švedska nije najavila niti donijela mjere kojima bi se riješilo pogodovanje zaduživanju u području oporezivanja povezano s nekretninama, koje bi se moglo provesti u kontekstu preusmjeravanja poreznog opterećenja, a da se time ne povećava ukupno porezno opterećenje. Međutim, Švedska je u svibnju 2013. poduzela određene mjere kako bi potakla razborito kreditiranje uvođenjem donje granice pondera rizika za izloženost hipotekarnim kreditima u iznosu od 15 % te najavila i daljnje povećanje. Unatoč tome, praksa otplate i dalje je umjerena, rokovi za otplatu vrlo su dugi i ispod 75 % omjera izloženosti i vrijednosti nekretnine, a snažne mjere u tom pogledu nisu poduzete, uzimajući u obzir dobrovoljnu narav preporuke iz listopada 2013. o pojedinačnim planovima otplate. Švedska udruga bankara naglasila je svoju preporuku u ožujku 2014. zahtijevajući da se otplata smanji na 70 % omjera izloženosti i vrijednosti nekretnine. Konačno, Švedska je riješila pogodovanje zaduživanju u području oporezivanja trgovačkih društava daljnjim jačanjem ograničenja plaćanja poreza po odbitku na kamate, koja se od siječnja 2013. primjenjuje na sve vrste zajedničkih kredita unutar grupa i uvela takozvano plaćanje po odbitku ulagača, čime bi se moglo smanjiti pogodovanje zaduživanju u području oporezivanja. Od početka 2013. smanjen je i porez na dobit sa 26,3 % na 22 %.

| (11) | Švedsko tržište nekretnina bilježi nagli rast cijena u posljednja dva desetljeća i dalje je mogući izvor nestabilnosti. I dalje postoje nedostaci u ponudi nekretnina koji su osobito posljedica složenih postupaka planiranja, ograničenog tržišnog natjecanja u građevinskom sektoru i visoke razine kontrole iznajmljivanja nekretnina. Zbog tih nedostataka i politike oporezivanja kojom se potiče zaduživanje rastu cijene nekretnina. Švedska je poduzela određene mjere na tržištu iznajmljivanja nekretnina, no čini se da te mjere nisu dovoljne kako bi se riješio temeljni strukturni problem povezan s visokom razinom krutosti sustava iznajmljivanja nekretnina. Nacrtom zakona koji je vlada predstavila 9. travnja 2014. nisu obuhvaćene mjere za tržište iznajmljivanja nekretnina. Švedska je donijela mjere kojima se rješavaju nedostaci u postupcima podjele na zone i postupcima prostornog planiranja te općinskom monopolu u području prostornog planiranja zahtijevajući da općine pri utvrđivanju stambenih potreba uzmu u obzir regionalnu perspektivu. Tim se mjerama ide u pravom smjeru, no zasad nisu sve provedene, a za općine koje ih se ne pridržavaju nisu predviđene kazne. |
| --- | --- |

(11)

Švedsko tržište nekretnina bilježi nagli rast cijena u posljednja dva desetljeća i dalje je mogući izvor nestabilnosti. I dalje postoje nedostaci u ponudi nekretnina koji su osobito posljedica složenih postupaka planiranja, ograničenog tržišnog natjecanja u građevinskom sektoru i visoke razine kontrole iznajmljivanja nekretnina. Zbog tih nedostataka i politike oporezivanja kojom se potiče zaduživanje rastu cijene nekretnina. Švedska je poduzela određene mjere na tržištu iznajmljivanja nekretnina, no čini se da te mjere nisu dovoljne kako bi se riješio temeljni strukturni problem povezan s visokom razinom krutosti sustava iznajmljivanja nekretnina. Nacrtom zakona koji je vlada predstavila 9. travnja 2014. nisu obuhvaćene mjere za tržište iznajmljivanja nekretnina. Švedska je donijela mjere kojima se rješavaju nedostaci u postupcima podjele na zone i postupcima prostornog planiranja te općinskom monopolu u području prostornog planiranja zahtijevajući da općine pri utvrđivanju stambenih potreba uzmu u obzir regionalnu perspektivu. Tim se mjerama ide u pravom smjeru, no zasad nisu sve provedene, a za općine koje ih se ne pridržavaju nisu predviđene kazne.

| (12) | Unatoč visokim razinama financiranja, u okviru međunarodnog ocjenjivanja učenika pokazalo se da su ishodi učenja u obveznom školovanju lošiji nego početkom 2000-ih, odnosno da su rezultati Švedske u sva tri područja ocjenjivanja (čitanje, matematika i prirodne znanosti) ispod prosjeka EU-a i OECD-a. Štoviše, pojačao se odnos između društveno-gospodarskog statusa i uspješnosti te su se povećale razlike među školama. Premda su vladine mjere korak u pravom smjeru, čini se da će biti potrebne radikalnije strukturne promjene. Kako bi se to postiglo, Švedska će provesti reviziju djelotvornosti školskog sustava radi ponovnog dostizanja visoke razine uspješnosti. |
| --- | --- |

(12)

Unatoč visokim razinama financiranja, u okviru međunarodnog ocjenjivanja učenika pokazalo se da su ishodi učenja u obveznom školovanju lošiji nego početkom 2000-ih, odnosno da su rezultati Švedske u sva tri područja ocjenjivanja (čitanje, matematika i prirodne znanosti) ispod prosjeka EU-a i OECD-a. Štoviše, pojačao se odnos između društveno-gospodarskog statusa i uspješnosti te su se povećale razlike među školama. Premda su vladine mjere korak u pravom smjeru, čini se da će biti potrebne radikalnije strukturne promjene. Kako bi se to postiglo, Švedska će provesti reviziju djelotvornosti školskog sustava radi ponovnog dostizanja visoke razine uspješnosti.

| (13) | Situacija na tržištu rada za mlade, niskokvalificirane radnike i osobe migrantskog podrijetla i dalje je loša. Nezaposlenost mladih i dalje je iznad prosjeka EU-a. Premda je vlada poduzela korake za rješavanje te situacije, čini se da bi poteškoće mogle biti povezane s problemima u području obrazovanja jer obrazovni sustav ne proizvodi dovoljan broj mladih s vještinama potrebnima za uspješnu integraciju na tržište rada. U pogledu integracije na tržište rada te obrazovanja i osposobljavanja Švedska je donijela mjere za lakši prijelaz iz škole na posao (reforma pripravništva, uključujući „pripravničku plaću”) i pomoć mladima pri stjecanju radnog iskustva („radna mjesta za uvođenje na tržište rada”). Taj prijelaz de facto je ojačan ranim uvođenjem mjera za osobe kojima je to najpotrebnije. Međutim, i dalje su slabo obuhvaćene sve neregistrirane osobe koje su nezaposlene i koje nisu uključene u programe obrazovanja ili osposobljavanja, odnosno do njih se teško dopire. Švedska je također aktivna u području ubrzavanja integracije osoba migrantskog podrijetla, no i dalje postoje izazovi, osobito u pogledu migranata s podrijetlom izvan Unije. Naposljetku, Švedska provodi ocjenu djelotvornosti postojećeg smanjenja stope PDV-a u sektoru ugostiteljstva kojim se podupire otvaranje radnih mjesta. Konačna ocjena očekuje se u siječnju 2016. |
| --- | --- |

(13)

Situacija na tržištu rada za mlade, niskokvalificirane radnike i osobe migrantskog podrijetla i dalje je loša. Nezaposlenost mladih i dalje je iznad prosjeka EU-a. Premda je vlada poduzela korake za rješavanje te situacije, čini se da bi poteškoće mogle biti povezane s problemima u području obrazovanja jer obrazovni sustav ne proizvodi dovoljan broj mladih s vještinama potrebnima za uspješnu integraciju na tržište rada. U pogledu integracije na tržište rada te obrazovanja i osposobljavanja Švedska je donijela mjere za lakši prijelaz iz škole na posao (reforma pripravništva, uključujući „pripravničku plaću”) i pomoć mladima pri stjecanju radnog iskustva („radna mjesta za uvođenje na tržište rada”). Taj prijelaz de facto je ojačan ranim uvođenjem mjera za osobe kojima je to najpotrebnije. Međutim, i dalje su slabo obuhvaćene sve neregistrirane osobe koje su nezaposlene i koje nisu uključene u programe obrazovanja ili osposobljavanja, odnosno do njih se teško dopire. Švedska je također aktivna u području ubrzavanja integracije osoba migrantskog podrijetla, no i dalje postoje izazovi, osobito u pogledu migranata s podrijetlom izvan Unije. Naposljetku, Švedska provodi ocjenu djelotvornosti postojećeg smanjenja stope PDV-a u sektoru ugostiteljstva kojim se podupire otvaranje radnih mjesta. Konačna ocjena očekuje se u siječnju 2016.

| (14) | Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu gospodarske politike Švedske. Komisija je provela procjenu nacionalnog programa reformi i programa konvergencije. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Švedskoj, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a, s obzirom na potrebu jačanja sveopćeg gospodarskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Preporuke Komisije u okviru europskog semestra uključene su u preporuke od 1. do 4. u nastavku. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu gospodarske politike Švedske. Komisija je provela procjenu nacionalnog programa reformi i programa konvergencije. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Švedskoj, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a, s obzirom na potrebu jačanja sveopćeg gospodarskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Preporuke Komisije u okviru europskog semestra uključene su u preporuke od 1. do 4. u nastavku.

| (15) | S obzirom na ovu procjenu, Vijeće je preispitalo program konvergencije, a njegovo mišljenje (5) osobito se odražava u preporuci 1. u nastavku. |
| --- | --- |

(15)

S obzirom na ovu procjenu, Vijeće je preispitalo program konvergencije, a njegovo mišljenje (5) osobito se odražava u preporuci 1. u nastavku.

| (16) | S obzirom na detaljnu reviziju Komisije i tu procjenu, Vijeće je preispitalo nacionalni program reformi i program konvergencije. Njegove preporuke na temelju članka 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 uključene su u preporuke 2. i 3. u nastavku, |
| --- | --- |

(16)

S obzirom na detaljnu reviziju Komisije i tu procjenu, Vijeće je preispitalo nacionalni program reformi i program konvergencije. Njegove preporuke na temelju članka 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 uključene su u preporuke 2. i 3. u nastavku,

PREPORUČUJE Švedskoj da u razdoblju 2014.–2015. poduzme mjere kojima je cilj:

| 1. | Nastaviti provoditi fiskalnu politiku koja potiče rast i zadržati dobar fiskalni položaj, osiguravajući poštovanje srednjoročnog proračunskog cilja tijekom cijelog razdoblja programa konvergencije, imajući u vidu i izazove koje starenje stanovništva predstavlja za dugoročnu održivost javnih financija. |
| --- | --- |

1.

Nastaviti provoditi fiskalnu politiku koja potiče rast i zadržati dobar fiskalni položaj, osiguravajući poštovanje srednjoročnog proračunskog cilja tijekom cijelog razdoblja programa konvergencije, imajući u vidu i izazove koje starenje stanovništva predstavlja za dugoročnu održivost javnih financija.

| 2. | Smanjiti kreditni rast u sektoru kućanstava i privatnu zaduženost. U tu svrhu smanjiti učinak pogodovanja zaduživanju u području oporezivanja osobnog dohotka postupnim ograničavanjem odbitka poreza na hipotekarne kamate i/ili povećanjem periodičnih poreza na imovinu. Poduzeti daljnje mjere za ubrzanje otplate hipotekarnih kredita. |
| --- | --- |

2.

Smanjiti kreditni rast u sektoru kućanstava i privatnu zaduženost. U tu svrhu smanjiti učinak pogodovanja zaduživanju u području oporezivanja osobnog dohotka postupnim ograničavanjem odbitka poreza na hipotekarne kamate i/ili povećanjem periodičnih poreza na imovinu. Poduzeti daljnje mjere za ubrzanje otplate hipotekarnih kredita.

| 3. | Dalje poboljšati učinkovitost tržišta nekretnina trajnim reformama sustava za utvrđivanje najamnina. Posebno omogućiti razine najamnine koje su više usmjerene na tržište udaljavanjem od sustava uporabne vrijednosti i daljnjom liberalizacijom određenih segmenata tržišta najma nekretnina te većom slobodom sklapanja ugovora između stanara i stanodavaca. Skratiti i pojednostavniti postupke prostornog planiranja i žalbene postupke smanjenjem broja administrativnih zahtjeva i njihovim udruživanjem, usklađivanjem građevinskih zahtjeva i standarda u svim općinama te jačanjem transparentnosti u postupcima parceliranja. Potaknuti općine da svoja zemljišta ustupe za izgradnju novih stambenih naselja. |
| --- | --- |

3.

Dalje poboljšati učinkovitost tržišta nekretnina trajnim reformama sustava za utvrđivanje najamnina. Posebno omogućiti razine najamnine koje su više usmjerene na tržište udaljavanjem od sustava uporabne vrijednosti i daljnjom liberalizacijom određenih segmenata tržišta najma nekretnina te većom slobodom sklapanja ugovora između stanara i stanodavaca. Skratiti i pojednostavniti postupke prostornog planiranja i žalbene postupke smanjenjem broja administrativnih zahtjeva i njihovim udruživanjem, usklađivanjem građevinskih zahtjeva i standarda u svim općinama te jačanjem transparentnosti u postupcima parceliranja. Potaknuti općine da svoja zemljišta ustupe za izgradnju novih stambenih naselja.

| 4. | Poduzeti odgovarajuće mjere kako bi poboljšala osnovne vještine i olakšala prijelaz iz obrazovanja na tržište rada, između ostalog širom upotrebom sustava prakse i naukovanja. Pojačati napore da se mjere u području tržišta rada i obrazovanja učinkovitije usmjere na mlade s nižim stupnjem obrazovanja i osobe migrantskog podrijetla. Pojačati ranu intervenciju i doprijeti do mladih koji nisu registrirani u javnim službama. |
| --- | --- |

4.

Poduzeti odgovarajuće mjere kako bi poboljšala osnovne vještine i olakšala prijelaz iz obrazovanja na tržište rada, između ostalog širom upotrebom sustava prakse i naukovanja. Pojačati napore da se mjere u području tržišta rada i obrazovanja učinkovitije usmjere na mlade s nižim stupnjem obrazovanja i osobe migrantskog podrijetla. Pojačati ranu intervenciju i doprijeti do mladih koji nisu registrirani u javnim službama.

Sastavljeno u Bruxellesu 8. srpnja 2014.

Za Vijeće

Predsjednik

P. C. PADOAN

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  Zadržana za 2014. Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

3

(4)  SL C 217, 30.7.2013., str. 86.

4

(5)  Na temelju članka 9. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

5

---

| 29.7.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 247/136 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 247/136

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 8. srpnja 2014.

o Nacionalnom programu reformi Ujedinjene Kraljevine za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu konvergencije Ujedinjene Kraljevine za 2014.

2014/C 247/26

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Europsko vijeće se 26. ožujka 2010. složilo s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika te je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno poduzeti mjere radi jačanja potencijala Europe u području održivog razvoja i konkurentnosti. |
| --- | --- |

(1)

Europsko vijeće se 26. ožujka 2010. složilo s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika te je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno poduzeti mjere radi jačanja potencijala Europe u području održivog razvoja i konkurentnosti.

| (2) | Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

| (3) | Predsjednici država ili vlada donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši usklađen okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Odlučili su da je potrebno poduzeti mjere na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. i provedbi preporuka za pojedine zemlje. |
| --- | --- |

(3)

Predsjednici država ili vlada donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši usklađen okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Odlučili su da je potrebno poduzeti mjere na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. i provedbi preporuka za pojedine zemlje.

| (4) | Vijeće je 9. srpnja 2013. donijelo Preporuku (4) o nacionalnom programu reformi Ujedinjene Kraljevine za 2013. i dostavilo mišljenje o ažuriranom programu konvergencije Ujedinjene Kraljevine za razdoblje 2012. – 2013. do 2017. – 2018. |
| --- | --- |

(4)

Vijeće je 9. srpnja 2013. donijelo Preporuku (4) o nacionalnom programu reformi Ujedinjene Kraljevine za 2013. i dostavilo mišljenje o ažuriranom programu konvergencije Ujedinjene Kraljevine za razdoblje 2012. – 2013. do 2017. – 2018.

| (5) | Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra za koordinaciju ekonomske politike za 2014. Komisija je također 13. studenoga 2013., na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011, usvojila Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem je Ujedinjena Kraljevina prepoznata kao jedna od država članica za koju je potrebno izvršiti detaljno preispitivanje. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra za koordinaciju ekonomske politike za 2014. Komisija je također 13. studenoga 2013., na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011, usvojila Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem je Ujedinjena Kraljevina prepoznata kao jedna od država članica za koju je potrebno izvršiti detaljno preispitivanje.

| (6) | Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguranje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom kojom se potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave. |
| --- | --- |

(6)

Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguranje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom kojom se potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave.

| (7) | Na temelju članka 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Komisija je 5. ožujka 2014. objavila rezultate detaljnog preispitivanja za Ujedinjenu Kraljevinu. Na temelju analize Komisije moguće je zaključiti da se Ujedinjena Kraljevina i dalje suočava s makroekonomskim neravnotežama, što zahtijeva praćenje i političko djelovanje. Osobito kretanja u područjima zaduženosti kućanstava, povezana s visokim hipotekarnim dugom i strukturnim značajkama tržišta nekretnina, kao i nepovoljna kretanja u pogledu udjela na izvoznom tržištu, i dalje zahtijevaju pozornost. Rizici u sektoru nekretnina odnose se na stalni strukturni nedostatak ponude nekretnina i na bitna ograničenja ponude, osobito u Londonu, dok relativno spor odgovor ponude na sve veću potražnju dovodi do porasta cijena nekretnina, osobito u Londonu i u jugoistočnom području, i do sve veće hipotekarne zaduženosti kupaca. Iako nije vjerojatno da će sve manji udjel na izvoznom tržištu predstavljati kratkoročne rizike, u kombinaciji s deficitom tekućeg računa ipak upućuje na strukturne izazove. Oni su povezani s nedostatkom vještina i infrastruktura. Što se tiče javnih financija, predviđa se da Ujedinjena Kraljevina neće ispuniti rok za ispravljanje prekomjernog deficita što ga je utvrdilo Vijeće i prosječni godišnji fiskalni napor manji je od onoga utvrđenog u preporuci. |
| --- | --- |

(7)

Na temelju članka 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Komisija je 5. ožujka 2014. objavila rezultate detaljnog preispitivanja za Ujedinjenu Kraljevinu. Na temelju analize Komisije moguće je zaključiti da se Ujedinjena Kraljevina i dalje suočava s makroekonomskim neravnotežama, što zahtijeva praćenje i političko djelovanje. Osobito kretanja u područjima zaduženosti kućanstava, povezana s visokim hipotekarnim dugom i strukturnim značajkama tržišta nekretnina, kao i nepovoljna kretanja u pogledu udjela na izvoznom tržištu, i dalje zahtijevaju pozornost. Rizici u sektoru nekretnina odnose se na stalni strukturni nedostatak ponude nekretnina i na bitna ograničenja ponude, osobito u Londonu, dok relativno spor odgovor ponude na sve veću potražnju dovodi do porasta cijena nekretnina, osobito u Londonu i u jugoistočnom području, i do sve veće hipotekarne zaduženosti kupaca. Iako nije vjerojatno da će sve manji udjel na izvoznom tržištu predstavljati kratkoročne rizike, u kombinaciji s deficitom tekućeg računa ipak upućuje na strukturne izazove. Oni su povezani s nedostatkom vještina i infrastruktura. Što se tiče javnih financija, predviđa se da Ujedinjena Kraljevina neće ispuniti rok za ispravljanje prekomjernog deficita što ga je utvrdilo Vijeće i prosječni godišnji fiskalni napor manji je od onoga utvrđenog u preporuci.

| (8) | Ujedinjena Kraljevina podnijela je 30. travnja 2014. svoj nacionalni program reformi za 2014. i svoj program konvergencije za 2014. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena. |
| --- | --- |

(8)

Ujedinjena Kraljevina podnijela je 30. travnja 2014. svoj nacionalni program reformi za 2014. i svoj program konvergencije za 2014. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

| (9) | U skladu sa stavkom 4. Protokola (br. 15) o određenim odredbama koje se odnose na Ujedinjenu Kraljevinu Velike Britanije i Sjeverne Irske, na Ujedinjenu Kraljevinu ne primjenjuje se obveza izbjegavanja prekomjernih deficita opće države iz članka 126. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. U stavku 5. Protokola predviđa se da Ujedinjena Kraljevina treba nastojati izbjeći prekomjeran državni deficit. U skladu s člankom 104. stavkom 6. Ugovora o osnivanju Europske zajednice Vijeće je 8. srpnja 2008. utvrdilo da Ujedinjena Kraljevina bilježi prekomjeran deficit. |
| --- | --- |

(9)

U skladu sa stavkom 4. Protokola (br. 15) o određenim odredbama koje se odnose na Ujedinjenu Kraljevinu Velike Britanije i Sjeverne Irske, na Ujedinjenu Kraljevinu ne primjenjuje se obveza izbjegavanja prekomjernih deficita opće države iz članka 126. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. U stavku 5. Protokola predviđa se da Ujedinjena Kraljevina treba nastojati izbjeći prekomjeran državni deficit. U skladu s člankom 104. stavkom 6. Ugovora o osnivanju Europske zajednice Vijeće je 8. srpnja 2008. utvrdilo da Ujedinjena Kraljevina bilježi prekomjeran deficit.

| (10) | Cilj je proračunske strategije utvrđene u programu konvergencije za 2014. uravnotežiti ciklički prilagođen sadašnji proračun do kraja petogodišnjeg razdoblja koje završava 2018./2019. U program konvergencije nije uključen srednjoročni cilj kako je predviđeno u Paktu o stabilnosti i rastu. Deficit opće države procjenjuje se na 5,0 % BDP-a u 2014./2015., s obzirom na to da je opao nakon što je dosegao vrhunac od 11,4 % BDP-a u 2009./2010. To nije u skladu s rokom za smanjenje prekomjernog deficita koji je utvrdilo Vijeće. Prema programu konvergencije, prekomjerni deficit bit će smanjen na 2,4 % BDP-a u 2016./2017., odnosno dvije godine nakon roka koji je odredilo Vijeće. U programu konvergencije predviđa se poboljšanje (ponovno izračunanog) strukturnog deficita opće države za 0,3 postotna boda koji će dosegnuti 4,4 % BDP-a 2014./2015. Proračunski planovi nisu dovoljni za postizanje godišnjeg prosječnog fiskalnog napora preporučenog za smanjenje prekomjernog deficita. Stoga se u programu konvergencije predviđa godišnje poboljšanje (ponovno izračunanog) strukturnog salda za 0,8 postotnih bodova u 2015./2016. i 1,3 postotna boda u 2016./2017. Općenito gledajući, program je samo djelomično u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. |
| --- | --- |

(10)

Cilj je proračunske strategije utvrđene u programu konvergencije za 2014. uravnotežiti ciklički prilagođen sadašnji proračun do kraja petogodišnjeg razdoblja koje završava 2018./2019. U program konvergencije nije uključen srednjoročni cilj kako je predviđeno u Paktu o stabilnosti i rastu. Deficit opće države procjenjuje se na 5,0 % BDP-a u 2014./2015., s obzirom na to da je opao nakon što je dosegao vrhunac od 11,4 % BDP-a u 2009./2010. To nije u skladu s rokom za smanjenje prekomjernog deficita koji je utvrdilo Vijeće. Prema programu konvergencije, prekomjerni deficit bit će smanjen na 2,4 % BDP-a u 2016./2017., odnosno dvije godine nakon roka koji je odredilo Vijeće. U programu konvergencije predviđa se poboljšanje (ponovno izračunanog) strukturnog deficita opće države za 0,3 postotna boda koji će dosegnuti 4,4 % BDP-a 2014./2015. Proračunski planovi nisu dovoljni za postizanje godišnjeg prosječnog fiskalnog napora preporučenog za smanjenje prekomjernog deficita. Stoga se u programu konvergencije predviđa godišnje poboljšanje (ponovno izračunanog) strukturnog salda za 0,8 postotnih bodova u 2015./2016. i 1,3 postotna boda u 2016./2017. Općenito gledajući, program je samo djelomično u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu.

| (11) | Konsolidacija je dosad bila uglavnom provođena rezanjem troškova, te bi se stoga moglo uzeti u obzir moguće povećanje prihoda proširenjem porezne osnovice. Ujedinjena Kraljevina ima visoku razinu izgubljenih poreznih prihoda, osobito u pogledu neizravnog oporezivanja. Prema programu konvergencije, predviđa se da će udio duga u BDP-u porasti na 93,1 % u 2015./2016., a zatim ponovno opasti na 86,6 % u 2018./2019. Makroekonomski scenarij Ujedinjene Kraljevine na kojem se temelje proračunska predviđanja u programu jest vjerodostojan. Proračunska predviđanja mogla bi biti ugrožena rastom nižim od očekivanoga zbog ograničenih plaća kojima se smanjuje privatna potrošnja te zbog nesigurnosti kojom se sprečavaju ulaganja. Unatoč tome predviđanja su u skladu s proljetnom prognozom Komisijinih službi za 2014. u kojoj se također predviđa da prekomjerni deficit neće biti smanjen do roka koji je odredilo Vijeće. Nadalje, na temelju Komisijine prognoze (ispravljena) promjena strukturnog salda u razdoblju 2010. – 2014. manja je za prosječnih 0,6 % BDP-a godišnje u odnosu prema preporuci, a predviđa se da će ostati manja i u 2015. Na temelju ocjene programa konvergencije i Komisijine prognoze te u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97 Vijeće smatra da su potrebne dodatne mjere kako bi se osigurala usklađenost s preporukama u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita. |
| --- | --- |

(11)

Konsolidacija je dosad bila uglavnom provođena rezanjem troškova, te bi se stoga moglo uzeti u obzir moguće povećanje prihoda proširenjem porezne osnovice. Ujedinjena Kraljevina ima visoku razinu izgubljenih poreznih prihoda, osobito u pogledu neizravnog oporezivanja. Prema programu konvergencije, predviđa se da će udio duga u BDP-u porasti na 93,1 % u 2015./2016., a zatim ponovno opasti na 86,6 % u 2018./2019. Makroekonomski scenarij Ujedinjene Kraljevine na kojem se temelje proračunska predviđanja u programu jest vjerodostojan. Proračunska predviđanja mogla bi biti ugrožena rastom nižim od očekivanoga zbog ograničenih plaća kojima se smanjuje privatna potrošnja te zbog nesigurnosti kojom se sprečavaju ulaganja. Unatoč tome predviđanja su u skladu s proljetnom prognozom Komisijinih službi za 2014. u kojoj se također predviđa da prekomjerni deficit neće biti smanjen do roka koji je odredilo Vijeće. Nadalje, na temelju Komisijine prognoze (ispravljena) promjena strukturnog salda u razdoblju 2010. – 2014. manja je za prosječnih 0,6 % BDP-a godišnje u odnosu prema preporuci, a predviđa se da će ostati manja i u 2015. Na temelju ocjene programa konvergencije i Komisijine prognoze te u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97 Vijeće smatra da su potrebne dodatne mjere kako bi se osigurala usklađenost s preporukama u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita.

| (12) | Ujedinjena Kraljevina poduzela je mjere povezane s ponudom i potražnjom u području stanovanja. Iako je porasla, ponuda novih nekretnina i dalje je niska te znatno zaostaje u ispunjavanju potražnje. Zbog prethodno navedenoga i uz niske kamatne stope te lakše uvjete za hipotekarno zaduživanje (poput viših višekratnika omjera kredita i dohotka), povećavaju se cijene nekretnina u određenim dijelovima Ujedinjene Kraljevine, a osobito u Londonu. Manjak ponude duže je vrijeme strukturna pojava, a vjerojatno će se takvo kretanje nastaviti i srednjoročno gledano. Potrebno je djelovati kako bi se i dalje poticala ponuda nekretnina, i to stvaranjem odgovarajućih poticaja za povećanje ponude na lokalnoj razini. Nadležna tijela i dalje bi trebala pratiti cijene nekretnina i hipotekarnu zaduženost te biti spremna poduzeti odgovarajuće mjere, uključujući prilagodbu programa Help to Buy 2 (kreditna jamstva) ako je to potrebno. Odbor za financijsku politiku trebao bi povećati transparentnost upotrebe i učinka makrobonitetnog reguliranja sektora nekretnina kojim bi se mogli riješiti prekomjerni rast cijena nekretnina i povećanja hipotekarne zaduženosti. Potrebno je razmotriti i reforme oporezivanja zemljišta i nekretnina radi ublažavanja poremećaja na tržištu nekretnina. |
| --- | --- |

(12)

Ujedinjena Kraljevina poduzela je mjere povezane s ponudom i potražnjom u području stanovanja. Iako je porasla, ponuda novih nekretnina i dalje je niska te znatno zaostaje u ispunjavanju potražnje. Zbog prethodno navedenoga i uz niske kamatne stope te lakše uvjete za hipotekarno zaduživanje (poput viših višekratnika omjera kredita i dohotka), povećavaju se cijene nekretnina u određenim dijelovima Ujedinjene Kraljevine, a osobito u Londonu. Manjak ponude duže je vrijeme strukturna pojava, a vjerojatno će se takvo kretanje nastaviti i srednjoročno gledano. Potrebno je djelovati kako bi se i dalje poticala ponuda nekretnina, i to stvaranjem odgovarajućih poticaja za povećanje ponude na lokalnoj razini. Nadležna tijela i dalje bi trebala pratiti cijene nekretnina i hipotekarnu zaduženost te biti spremna poduzeti odgovarajuće mjere, uključujući prilagodbu programa Help to Buy 2 (kreditna jamstva) ako je to potrebno. Odbor za financijsku politiku trebao bi povećati transparentnost upotrebe i učinka makrobonitetnog reguliranja sektora nekretnina kojim bi se mogli riješiti prekomjerni rast cijena nekretnina i povećanja hipotekarne zaduženosti. Potrebno je razmotriti i reforme oporezivanja zemljišta i nekretnina radi ublažavanja poremećaja na tržištu nekretnina.

| (13) | Ujedinjena Kraljevina nastoji dalje rješavati izazove nezaposlenosti i podzaposlenosti kao i posebnih pitanja povezanih s nezaposlenošću mladih. Postoje bitni izazovi u pogledu podučavanja mladih vještinama potrebnih na tržištu rada i osiguravanja radnog iskustva, te povećanja ponude pripravništva. Time se objašnjava zašto je korištenje subvencija za plaće u ugovorima o radu za mlade i dalje niže od predviđenoga. Neusklađenost vještina nepovoljno utječe na tržište rada, stoga nadležna tijela ponovnim osposobljavanjem radne snage pokušavaju riješiti nezaposlenost i manjak visokokvalitetnih strukovnih i tehničkih vještina. Potrebni su dodatni napori, uz one dosad uložene u poboljšanje kvalitete programa pripravništva. Nadalje, kvalifikacijski sustav i dalje je složen te je potrebno njegovo pojednostavnjenje radi lakšeg univerzalnog priznavanja i više razine angažmana poslodavaca. |
| --- | --- |

(13)

Ujedinjena Kraljevina nastoji dalje rješavati izazove nezaposlenosti i podzaposlenosti kao i posebnih pitanja povezanih s nezaposlenošću mladih. Postoje bitni izazovi u pogledu podučavanja mladih vještinama potrebnih na tržištu rada i osiguravanja radnog iskustva, te povećanja ponude pripravništva. Time se objašnjava zašto je korištenje subvencija za plaće u ugovorima o radu za mlade i dalje niže od predviđenoga. Neusklađenost vještina nepovoljno utječe na tržište rada, stoga nadležna tijela ponovnim osposobljavanjem radne snage pokušavaju riješiti nezaposlenost i manjak visokokvalitetnih strukovnih i tehničkih vještina. Potrebni su dodatni napori, uz one dosad uložene u poboljšanje kvalitete programa pripravništva. Nadalje, kvalifikacijski sustav i dalje je složen te je potrebno njegovo pojednostavnjenje radi lakšeg univerzalnog priznavanja i više razine angažmana poslodavaca.

| (14) | Nadležna tijela rješavaju problem slabih poticaja za rad, osobito za primatelje socijalnih naknada, uvođenjem univerzalnog kredita (Universal Credit) kojim će se pojedincima omogućiti zadržavanje većeg udjela dohotka od socijalnih naknada dok postupno prelaze u radni odnos. Iako bi univerzalni kredit mogao povoljno utjecati na zaposlenost, mnogo će ovisiti o učinkovitoj provedbi i usluzi podrške, uključujući povezanost s ostalim naknadama. Usmjerenost na povratak u radni odnos odražava se i u ograničenju godišnje prilagodbe brojnih naknada za radno sposobno stanovništvo i poreznih olakšica na 1 % godišnje do 2016. |
| --- | --- |

(14)

Nadležna tijela rješavaju problem slabih poticaja za rad, osobito za primatelje socijalnih naknada, uvođenjem univerzalnog kredita (Universal Credit) kojim će se pojedincima omogućiti zadržavanje većeg udjela dohotka od socijalnih naknada dok postupno prelaze u radni odnos. Iako bi univerzalni kredit mogao povoljno utjecati na zaposlenost, mnogo će ovisiti o učinkovitoj provedbi i usluzi podrške, uključujući povezanost s ostalim naknadama. Usmjerenost na povratak u radni odnos odražava se i u ograničenju godišnje prilagodbe brojnih naknada za radno sposobno stanovništvo i poreznih olakšica na 1 % godišnje do 2016.

| (15) | Izazov sve veće zaposlenosti roditelja Ujedinjena Kraljevina i dalje rješava boljim pristupom visokokvalitetnoj i pristupačnoj skrbi za djecu. Nastavlja uvođenje programa kojima dječja skrb postaje pristupačnija roditeljima koji su zaposleni u punom ili nepunom radnom vremenu, s obzirom na različite visine dohotka. Troškovi dječje skrbi ipak su među najvišima u Uniji te i dalje predstavljaju problem osobito primateljima drugog dohotka u kućanstvu i samohranim roditeljima. |
| --- | --- |

(15)

Izazov sve veće zaposlenosti roditelja Ujedinjena Kraljevina i dalje rješava boljim pristupom visokokvalitetnoj i pristupačnoj skrbi za djecu. Nastavlja uvođenje programa kojima dječja skrb postaje pristupačnija roditeljima koji su zaposleni u punom ili nepunom radnom vremenu, s obzirom na različite visine dohotka. Troškovi dječje skrbi ipak su među najvišima u Uniji te i dalje predstavljaju problem osobito primateljima drugog dohotka u kućanstvu i samohranim roditeljima.

| (16) | U pogledu pristupa financiranju, iako su se 2013. uvjeti na kreditnim tržištima poboljšali, kreditni rast i dalje je slab, a potrebno je i više vremena da uspjeh postojećih politika postane vidljiv. MSP-ovi se i dalje suočavaju s posebnim izazovima u pogledu pristupa kreditima. Dok se velika poduzeća mogu sama izravno financirati na veleprodajnim tržištima i iskoristiti ponudu dobro razvijenih financijskih usluga Ujedinjene Kraljevine, MSP-ovi se uvelike oslanjaju na banke kao vanjske izvore financiranja. Ostvaren je dobar napredak u pogledu prošlogodišnje preporuke o tržišnom natjecanju u bankarskom sektoru otvaranjem novih banaka, takozvanih „banaka osporavača” (jedan takav primjer je TSB koja ipak još nije potpuno neovisna). |
| --- | --- |

(16)

U pogledu pristupa financiranju, iako su se 2013. uvjeti na kreditnim tržištima poboljšali, kreditni rast i dalje je slab, a potrebno je i više vremena da uspjeh postojećih politika postane vidljiv. MSP-ovi se i dalje suočavaju s posebnim izazovima u pogledu pristupa kreditima. Dok se velika poduzeća mogu sama izravno financirati na veleprodajnim tržištima i iskoristiti ponudu dobro razvijenih financijskih usluga Ujedinjene Kraljevine, MSP-ovi se uvelike oslanjaju na banke kao vanjske izvore financiranja. Ostvaren je dobar napredak u pogledu prošlogodišnje preporuke o tržišnom natjecanju u bankarskom sektoru otvaranjem novih banaka, takozvanih „banaka osporavača” (jedan takav primjer je TSB koja ipak još nije potpuno neovisna).

| (17) | Ujedinjena Kraljevina objavila je u prosincu 2013. ažurirani nacionalni infrastrukturni plan, odnosno dugoročni i strateški pristup planiranju, financiranju i izgradnji infrastrukture. U planu su utvrđeni projekti u pripremi za buduća kapitalna ulaganja za 2020. i nakon nje u iznosu od ukupno 375 milijardi GBP (oko 460 milijardi EUR). Velik udio ulaganja u pripremi (340 milijardi EUR, odnosno oko 420 milijardi EUR) odnosi se na ulaganja u energetski i prometni sektor. Predviđa se da će se oko tri četvrtine financijskih sredstava financirati iz privatnih izvora, a preostala četvrtina iz javnih izvora. Iako je plan prikladna inicijativa, i dalje postoji zabrinutost u pogledu financiranja iz privatnog sektora, regulatorne sigurnosti i pravodobnog izdavanja lokacijske dozvole. Potrebni su strogi mehanizmi kako bi se ublažili rizici financiranja i izvođenja te istodobno osigurala transparentnost planiranih i stvarnih izdataka za infrastrukturu. |
| --- | --- |

(17)

Ujedinjena Kraljevina objavila je u prosincu 2013. ažurirani nacionalni infrastrukturni plan, odnosno dugoročni i strateški pristup planiranju, financiranju i izgradnji infrastrukture. U planu su utvrđeni projekti u pripremi za buduća kapitalna ulaganja za 2020. i nakon nje u iznosu od ukupno 375 milijardi GBP (oko 460 milijardi EUR). Velik udio ulaganja u pripremi (340 milijardi EUR, odnosno oko 420 milijardi EUR) odnosi se na ulaganja u energetski i prometni sektor. Predviđa se da će se oko tri četvrtine financijskih sredstava financirati iz privatnih izvora, a preostala četvrtina iz javnih izvora. Iako je plan prikladna inicijativa, i dalje postoji zabrinutost u pogledu financiranja iz privatnog sektora, regulatorne sigurnosti i pravodobnog izdavanja lokacijske dozvole. Potrebni su strogi mehanizmi kako bi se ublažili rizici financiranja i izvođenja te istodobno osigurala transparentnost planiranih i stvarnih izdataka za infrastrukturu.

| (18) | Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Ujedinjene Kraljevine. Donijela je procjenu nacionalnog programa reformi i programa konvergencije. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Ujedinjenoj Kraljevini, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Njezine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 6. u nastavku. |
| --- | --- |

(18)

Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Ujedinjene Kraljevine. Donijela je procjenu nacionalnog programa reformi i programa konvergencije. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Ujedinjenoj Kraljevini, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Njezine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 6. u nastavku.

| (19) | S obzirom na tu procjenu Vijeće je analiziralo program konvergencije Ujedinjene Kraljevine, a njegovo je mišljenje (5) navedeno u preporuci 1. u nastavku. |
| --- | --- |

(19)

S obzirom na tu procjenu Vijeće je analiziralo program konvergencije Ujedinjene Kraljevine, a njegovo je mišljenje (5) navedeno u preporuci 1. u nastavku.

| (20) | S obzirom na detaljno preispitivanje Komisije i tu procjenu Vijeće je proučilo nacionalni program reformi i program konvergencije. Njegove preporuke na temelju članka 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 2., 3., 5. i 6. u nastavku. |
| --- | --- |

(20)

S obzirom na detaljno preispitivanje Komisije i tu procjenu Vijeće je proučilo nacionalni program reformi i program konvergencije. Njegove preporuke na temelju članka 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 2., 3., 5. i 6. u nastavku.

OVIME PREPORUČUJE Ujedinjenoj Kraljevini da u razdoblju 2014. – 2015. poduzme mjere kojima je cilj:

| 1. | Ojačati proračunsku strategiju, nastojeći smanjiti prekomjerni deficit na održiv način u skladu s preporukom Vijeća na temelju postupka u slučaju prekomjernog deficita. Provoditi diferenciranu restriktivnu fiskalnu politiku koja potiče rast i utvrđuju se prioriteti u kapitalnim rashodima. Podržati fiskalnu konsolidaciju, pri čemu je potrebno razmotriti mogućnost ubiranja prihoda proširenjem porezne osnovice. Pokušati riješiti strukturna uska grla povezana s infrastrukturom, neusklađenošću vještina i pristupom financiranju za MSP-ove u cilju poticanja rasta izvoza robe i usluga. |
| --- | --- |

1.

Ojačati proračunsku strategiju, nastojeći smanjiti prekomjerni deficit na održiv način u skladu s preporukom Vijeća na temelju postupka u slučaju prekomjernog deficita. Provoditi diferenciranu restriktivnu fiskalnu politiku koja potiče rast i utvrđuju se prioriteti u kapitalnim rashodima. Podržati fiskalnu konsolidaciju, pri čemu je potrebno razmotriti mogućnost ubiranja prihoda proširenjem porezne osnovice. Pokušati riješiti strukturna uska grla povezana s infrastrukturom, neusklađenošću vještina i pristupom financiranju za MSP-ove u cilju poticanja rasta izvoza robe i usluga.

| 2. | Povećati transparentnost upotrebe i učinka makrobonitetne regulative koju je za sektor nekretnina donio Odbor za financijsku politiku središnje banke Bank of England. Upotrijebiti odgovarajuće mjere kako bi se odgovorilo na brz rast cijena nekretnina u područjima koja predstavljaju znatan udio u gospodarskom rastu Ujedinjene Kraljevine, osobito Londonu i ublažavati rizike povezane s hipotekarnom zaduženošću. Pratiti program Help to Buy 2 i prilagoditi ga ako se to bude smatralo potrebnim. Razmotriti reforme oporezivanja zemljišta i nekretnina, uključujući mjere za ponovno vrednovanje nekretnina radi ublažavanja poremećaja na tržištu nekretnina. Nastaviti ulagati napore u povećanje stambene ponude. |
| --- | --- |

2.

Povećati transparentnost upotrebe i učinka makrobonitetne regulative koju je za sektor nekretnina donio Odbor za financijsku politiku središnje banke Bank of England. Upotrijebiti odgovarajuće mjere kako bi se odgovorilo na brz rast cijena nekretnina u područjima koja predstavljaju znatan udio u gospodarskom rastu Ujedinjene Kraljevine, osobito Londonu i ublažavati rizike povezane s hipotekarnom zaduženošću. Pratiti program Help to Buy 2 i prilagoditi ga ako se to bude smatralo potrebnim. Razmotriti reforme oporezivanja zemljišta i nekretnina, uključujući mjere za ponovno vrednovanje nekretnina radi ublažavanja poremećaja na tržištu nekretnina. Nastaviti ulagati napore u povećanje stambene ponude.

| 3. | Dalje provoditi obvezu sklapanja ugovora o radu za mlade, osobito poboljšanjem vještina koje odgovaraju potrebama poslodavaca. Osigurati angažman poslodavca s naglaskom na rješavanje neusklađenosti vještina osiguranjem naprednijih vještina na višoj razini i daljnjom ponudom pripravništva. Smanjiti broj mladih s niskom razinom osnovnih vještina. |
| --- | --- |

3.

Dalje provoditi obvezu sklapanja ugovora o radu za mlade, osobito poboljšanjem vještina koje odgovaraju potrebama poslodavaca. Osigurati angažman poslodavca s naglaskom na rješavanje neusklađenosti vještina osiguranjem naprednijih vještina na višoj razini i daljnjom ponudom pripravništva. Smanjiti broj mladih s niskom razinom osnovnih vještina.

| 4. | Nastaviti napore u cilju smanjenja siromaštva djece u kućanstvima s niskim dohotkom osiguranjem odgovarajućih naknada s pomoću univerzalnog kredita i drugih reformi socijalne skrbi, uz jasne poticaje za rad i usluge podrške. Poboljšati raspoloživost pristupačne i kvalitetne dječje skrbi. |
| --- | --- |

4.

Nastaviti napore u cilju smanjenja siromaštva djece u kućanstvima s niskim dohotkom osiguranjem odgovarajućih naknada s pomoću univerzalnog kredita i drugih reformi socijalne skrbi, uz jasne poticaje za rad i usluge podrške. Poboljšati raspoloživost pristupačne i kvalitetne dječje skrbi.

| 5. | Nastaviti napore u cilju boljeg pristupa bankarskom i nebankarskom financiranju za MSP-ove. Osigurati učinkovito djelovanje poslovne banke Business Bank i podržati sve veći broj novih, konkurentnih banaka. |
| --- | --- |

5.

Nastaviti napore u cilju boljeg pristupa bankarskom i nebankarskom financiranju za MSP-ove. Osigurati učinkovito djelovanje poslovne banke Business Bank i podržati sve veći broj novih, konkurentnih banaka.

| 6. | Pratiti razvoj nacionalnog infrastrukturnog plana povećanjem predvidljivosti postupaka planiranja i jasnim definiranjem obveza u pogledu financiranja. Osigurati transparentnost i odgovornost pružanjem dosljednih i pravodobnih informacija o provedbi plana. |
| --- | --- |

6.

Pratiti razvoj nacionalnog infrastrukturnog plana povećanjem predvidljivosti postupaka planiranja i jasnim definiranjem obveza u pogledu financiranja. Osigurati transparentnost i odgovornost pružanjem dosljednih i pravodobnih informacija o provedbi plana.

Sastavljeno u Bruxellesu 8. srpnja 2014.

Za Vijeće

Predsjednik

P. C. PADOAN

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  Zadržana za 2014. Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

3

(4)  SL C 217, 30.7.2013., str. 93.

4

(5)  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

5

---

| 29.7.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 247/141 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 247/141

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 8. srpnja 2014.

o provedbi općih smjernica za ekonomske politike država članica čija je valuta euro

2014/C 247/27

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 136. u vezi s člankom 121. stavkom 2.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | U gospodarskom okruženju europodručja osjeća se postupan gospodarski oporavak, koji je doduše još uvijek krhak. U 2013. i početkom 2014. inflacija u europodručju zabilježila je snažan pad i u razdoblju obuhvaćenom prognozom očekuje se tek njezin spori rast, što je odraz usporene aktivnosti i tekuće prilagodbe relativnih cijena u najranjivijim gospodarstvima te prijašnjeg jačanja tečaja eura. Iako se oporavak sve šire osjeća, razlike među državama članicama čija je valuta euro („državama članicama europodručja”) i dalje su velike. |
| --- | --- |

(1)

U gospodarskom okruženju europodručja osjeća se postupan gospodarski oporavak, koji je doduše još uvijek krhak. U 2013. i početkom 2014. inflacija u europodručju zabilježila je snažan pad i u razdoblju obuhvaćenom prognozom očekuje se tek njezin spori rast, što je odraz usporene aktivnosti i tekuće prilagodbe relativnih cijena u najranjivijim gospodarstvima te prijašnjeg jačanja tečaja eura. Iako se oporavak sve šire osjeća, razlike među državama članicama čija je valuta euro („državama članicama europodručja”) i dalje su velike.

| (2) | Europodručje nije tek zbroj njegovih članica. Gospodarska i financijska kriza jasno je ukazala na duboku povezanost europodručja te je naglasila potrebu snažnije koordinacije fiskalnih, financijskih i strukturnih politika među državama članicama europodručja kako bi se osiguralo dosljedno političko stajalište za europodručje u cjelini. Države članice europodručja obvezale su se 2. ožujka 2012. potpisivanjem Ugovora o stabilnosti, koordinaciji i upravljanju u ekonomskoj i monetarnoj uniji na provedbu niza opsežnih reformi politika i koordinaciju politika. Stupanjem na snagu takozvanog „paketa od dvije Uredbe” (3) 2013. dodatno je ojačana koordinacija proračunske i ekonomske politike u europodručju. Države članice europodručja imaju posebnu odgovornost za učinkovitu provedbu novog okvira upravljanja. Stoga je potrebno povećati uzajamni pritisak radi potpore provedbi nacionalnih reformi i razborite fiskalne politike, pojačati ocjenjivanje nacionalnih reformi sa stajališta europodručja, internalizirati moguća prelijevanja i poticati politike od posebne važnosti za dobro funkcioniranje EMU-a. Stoga je također potrebna prikladna komunikacija o strategiji europodručja. |
| --- | --- |

(2)

Europodručje nije tek zbroj njegovih članica. Gospodarska i financijska kriza jasno je ukazala na duboku povezanost europodručja te je naglasila potrebu snažnije koordinacije fiskalnih, financijskih i strukturnih politika među državama članicama europodručja kako bi se osiguralo dosljedno političko stajalište za europodručje u cjelini. Države članice europodručja obvezale su se 2. ožujka 2012. potpisivanjem Ugovora o stabilnosti, koordinaciji i upravljanju u ekonomskoj i monetarnoj uniji na provedbu niza opsežnih reformi politika i koordinaciju politika. Stupanjem na snagu takozvanog „paketa od dvije Uredbe” (3) 2013. dodatno je ojačana koordinacija proračunske i ekonomske politike u europodručju. Države članice europodručja imaju posebnu odgovornost za učinkovitu provedbu novog okvira upravljanja. Stoga je potrebno povećati uzajamni pritisak radi potpore provedbi nacionalnih reformi i razborite fiskalne politike, pojačati ocjenjivanje nacionalnih reformi sa stajališta europodručja, internalizirati moguća prelijevanja i poticati politike od posebne važnosti za dobro funkcioniranje EMU-a. Stoga je također potrebna prikladna komunikacija o strategiji europodručja.

| (3) | S obzirom na veliku međuovisnost država članica europodručja, postoji mogućnost velikih prelijevanja u provedbi strukturnih reformi, koju je potrebno uzeti u obzir kako bi se osiguralo optimalno oblikovanje i provedba politika za države članice europodručja pojedinačno i europodručje u cjelini. Primjerice, usklađenijim djelovanjem u provedbi reformi olakšala bi se potrebna konvergencija među državama članicama. Pravodobna rasprava o planovima reformi država članica europodručja u skladu s postojećim praksama i učinkovita provedba postupka u slučaju makroekonomske neravnoteže u tom su pogledu od ključne važnosti. |
| --- | --- |

(3)

S obzirom na veliku međuovisnost država članica europodručja, postoji mogućnost velikih prelijevanja u provedbi strukturnih reformi, koju je potrebno uzeti u obzir kako bi se osiguralo optimalno oblikovanje i provedba politika za države članice europodručja pojedinačno i europodručje u cjelini. Primjerice, usklađenijim djelovanjem u provedbi reformi olakšala bi se potrebna konvergencija među državama članicama. Pravodobna rasprava o planovima reformi država članica europodručja u skladu s postojećim praksama i učinkovita provedba postupka u slučaju makroekonomske neravnoteže u tom su pogledu od ključne važnosti.

| (4) | Jedan od ključnih političkih izazova s kojima se suočava europodručje jest smanjenje državnog duga provedbom diferenciranih fiskalnih politika koje potiču rast uz istodobno jačanje potencijala rasta europodručja i rješavanje socijalnih posljedica krize. Zahvaljujući konsolidacijskim naporima proteklih godina, fiskalno stanje europodručja popravilo se, ali neke države članice europodručja trebaju i dalje nastaviti s fiskalnom prilagodbom kako bi smanjile visoku razinu duga. Sve države članice europodručja trebale bi popraviti kvalitetu javnih financija u cilju jačanja produktivnosti i zapošljavanja. |
| --- | --- |

(4)

Jedan od ključnih političkih izazova s kojima se suočava europodručje jest smanjenje državnog duga provedbom diferenciranih fiskalnih politika koje potiču rast uz istodobno jačanje potencijala rasta europodručja i rješavanje socijalnih posljedica krize. Zahvaljujući konsolidacijskim naporima proteklih godina, fiskalno stanje europodručja popravilo se, ali neke države članice europodručja trebaju i dalje nastaviti s fiskalnom prilagodbom kako bi smanjile visoku razinu duga. Sve države članice europodručja trebale bi popraviti kvalitetu javnih financija u cilju jačanja produktivnosti i zapošljavanja.

| (5) | Ulaganja u europodručju u početnoj su fazi krize zabilježila snažni pad i još se uvijek nisu vratila na razinu dugoročnog prosjeka. Trend slabe ulagačke aktivnosti potaknut je kombiniranim učinkom razduživanja privatnog sektora, rascjepkanosti financijskog tržišta i nužnim mjerama fiskalne konsolidacije koje su dovele do smanjenja javnih ulaganja. Veća ulaganja u infrastrukturu i znanje nužna su za održivost oporavka i jačanje potencijala rasta. Veliki dio ulaganja mora doći iz privatnog sektora, ali javna tijela mogu preuzeti važnu ulogu u osiguravanju povoljnih uvjeta. |
| --- | --- |

(5)

Ulaganja u europodručju u početnoj su fazi krize zabilježila snažni pad i još se uvijek nisu vratila na razinu dugoročnog prosjeka. Trend slabe ulagačke aktivnosti potaknut je kombiniranim učinkom razduživanja privatnog sektora, rascjepkanosti financijskog tržišta i nužnim mjerama fiskalne konsolidacije koje su dovele do smanjenja javnih ulaganja. Veća ulaganja u infrastrukturu i znanje nužna su za održivost oporavka i jačanje potencijala rasta. Veliki dio ulaganja mora doći iz privatnog sektora, ali javna tijela mogu preuzeti važnu ulogu u osiguravanju povoljnih uvjeta.

| (6) | Unatoč smanjenju pritiska na državni dug, dotok kredita u realno gospodarstvo u europodručju još uvijek je skroman, a rascjepkanost financijskog tržišta i dalje visoka. Pristup financiranju, posebice za MSP-ove, i dalje je izazov u mnogim državama članicama, što bi moglo ugroziti gospodarski oporavak. Stoga su potrebne inicijative u cilju obnove kreditnih tokova, jačanja tržišta kapitala i poticanja dugoročnog financiranja gospodarstva. Mjere poput dovršenja čišćenja bilanci banaka, daljnjeg učvršćivanja zaštitnih slojeva kapitala, tamo gdje je to potrebno, revizije kvalitete imovine i testova otpornosti na stresove omogućuju da se utvrde preostale slabe točke i učvrsti povjerenje u sektor u cjelini. Značajan je napredak ostvaren u području bankarske unije, osobito uspostavom jedinstvenog nadzornog mehanizma i dogovorom o jedinstvenom sanacijskom mehanizmu. |
| --- | --- |

(6)

Unatoč smanjenju pritiska na državni dug, dotok kredita u realno gospodarstvo u europodručju još uvijek je skroman, a rascjepkanost financijskog tržišta i dalje visoka. Pristup financiranju, posebice za MSP-ove, i dalje je izazov u mnogim državama članicama, što bi moglo ugroziti gospodarski oporavak. Stoga su potrebne inicijative u cilju obnove kreditnih tokova, jačanja tržišta kapitala i poticanja dugoročnog financiranja gospodarstva. Mjere poput dovršenja čišćenja bilanci banaka, daljnjeg učvršćivanja zaštitnih slojeva kapitala, tamo gdje je to potrebno, revizije kvalitete imovine i testova otpornosti na stresove omogućuju da se utvrde preostale slabe točke i učvrsti povjerenje u sektor u cjelini. Značajan je napredak ostvaren u području bankarske unije, osobito uspostavom jedinstvenog nadzornog mehanizma i dogovorom o jedinstvenom sanacijskom mehanizmu.

| (7) | Financijska kriza otkrila je nedostatke u ustroju ekonomske i monetarne unije. Komisija je 28. studenoga 2012. objavila nacrt za snažnu i istinsku ekonomsku i monetarnu uniju u cilju pokretanja europske rasprave. Predsjednik Europskog vijeća, u uskoj suradnji s predsjednikom Europske komisije, predsjednikom Euroskupine i predsjednikom Europske središnje banke, podnio je 5. prosinca 2012. izvješće u kojem se osvrće na niz ideja iz Komisijina nacrta, navodeći vremenski okvir i faze u procesu uspostave ekonomske i monetarne unije. Europski parlament iznio je svoja stajališta u rezoluciji od 20. studenoga 2012. Otada su ostvareni značajni pomaci. Europsko vijeće izrazilo je dodatna stajališta u prosincu 2013. U daljnjem razvoju EMU-a potrebno je primijeniti postupni pristup koji objedinjuje disciplinu i solidarnost. Takozvanim paketom od šest mjera (4) i paketom od dvije mjere predviđa se prvo preispitivanje provedbe do kraja 2014. |
| --- | --- |

(7)

Financijska kriza otkrila je nedostatke u ustroju ekonomske i monetarne unije. Komisija je 28. studenoga 2012. objavila nacrt za snažnu i istinsku ekonomsku i monetarnu uniju u cilju pokretanja europske rasprave. Predsjednik Europskog vijeća, u uskoj suradnji s predsjednikom Europske komisije, predsjednikom Euroskupine i predsjednikom Europske središnje banke, podnio je 5. prosinca 2012. izvješće u kojem se osvrće na niz ideja iz Komisijina nacrta, navodeći vremenski okvir i faze u procesu uspostave ekonomske i monetarne unije. Europski parlament iznio je svoja stajališta u rezoluciji od 20. studenoga 2012. Otada su ostvareni značajni pomaci. Europsko vijeće izrazilo je dodatna stajališta u prosincu 2013. U daljnjem razvoju EMU-a potrebno je primijeniti postupni pristup koji objedinjuje disciplinu i solidarnost. Takozvanim paketom od šest mjera (4) i paketom od dvije mjere predviđa se prvo preispitivanje provedbe do kraja 2014.

OVIME PREPORUČUJE državama članicama europodručja da, ne dovodeći u pitanje nadležnosti Vijeća u pogledu koordinacije ekonomskih politika država članica, u razdoblju 2014. – 2015. pojedinačno i zajednički, a posebno u okviru koordinacije ekonomske politike u okviru Euroskupine, poduzmu sljedeće mjere:

| 1. | da u uskoj suradnji s Komisijom promiču i prate provedbu strukturnih reformi u područjima koja su najvažnija za nesmetano funkcioniranje europodručja, u cilju promicanja rasta i konvergencije i ispravljanja unutarnjih i vanjskih neravnoteža; da ocijene i potiču napredak u ispunjavanju obveza u vezi s reformama u državama članicama europodručja u kojima postoje prekomjerne neravnoteže i u provedbi reformi u državama članicama europodručja u kojima postoje neravnoteže koje zahtijevaju odlučno djelovanje, kako bi se ograničila negativna prelijevanja na ostatak europodručja; da promiču primjerene politike u državama s velikim suficitom tekućeg računa kako bi se doprinijelo pozitivnim prelijevanjima; da redovito provode tematske rasprave o strukturnim reformama na tržištima rada i proizvoda s velikim potencijalom prelijevanja, usredotočujući se na smanjenje velikog poreznog klina na tržištu rada i reformu tržišta usluga; |
| --- | --- |

1.

da u uskoj suradnji s Komisijom promiču i prate provedbu strukturnih reformi u područjima koja su najvažnija za nesmetano funkcioniranje europodručja, u cilju promicanja rasta i konvergencije i ispravljanja unutarnjih i vanjskih neravnoteža; da ocijene i potiču napredak u ispunjavanju obveza u vezi s reformama u državama članicama europodručja u kojima postoje prekomjerne neravnoteže i u provedbi reformi u državama članicama europodručja u kojima postoje neravnoteže koje zahtijevaju odlučno djelovanje, kako bi se ograničila negativna prelijevanja na ostatak europodručja; da promiču primjerene politike u državama s velikim suficitom tekućeg računa kako bi se doprinijelo pozitivnim prelijevanjima; da redovito provode tematske rasprave o strukturnim reformama na tržištima rada i proizvoda s velikim potencijalom prelijevanja, usredotočujući se na smanjenje velikog poreznog klina na tržištu rada i reformu tržišta usluga;

| 2. | da u uskoj suradnji s Komisijom koordiniraju fiskalne politike država članica europodručja, posebice pri ocjenjivanju nacrta proračunskih planova, kako bi se za cijelo europodručje osigurala dosljedna fiskalna politika koja potiče rast; da poboljšaju kvalitetu i održivost javnih financija davanjem prednosti materijalnim i nematerijalnim ulaganjima na nacionalnoj razini i na razini EU-a; da osiguraju jake nacionalne fiskalne okvire, uključujući nacionalna fiskalna vijeća; |
| --- | --- |

2.

da u uskoj suradnji s Komisijom koordiniraju fiskalne politike država članica europodručja, posebice pri ocjenjivanju nacrta proračunskih planova, kako bi se za cijelo europodručje osigurala dosljedna fiskalna politika koja potiče rast; da poboljšaju kvalitetu i održivost javnih financija davanjem prednosti materijalnim i nematerijalnim ulaganjima na nacionalnoj razini i na razini EU-a; da osiguraju jake nacionalne fiskalne okvire, uključujući nacionalna fiskalna vijeća;

| 3. | da osiguraju otpornost bankarskog sustava, posebice poduzimanjem potrebnih mjera nakon revizije kvalitete imovine te provedbom propisa o bankarskoj uniji i budućim razvojem daljnjih aktivnosti predviđenih u prijelaznom razdoblju jedinstvenog sanacijskog mehanizma; da potiču ulaganja u privatnom sektoru i povećaju dotok kredita u gospodarstvo mjerama za poboljšanje pristupa MSP-ova kreditiranju, jačanjem tržišta kapitala i oživljavanjem tržišta sekuritizacije, na temelju prijedloga i rasporeda iz komunikacije Komisije o dugoročnom financiranju europskog gospodarstva; |
| --- | --- |

3.

da osiguraju otpornost bankarskog sustava, posebice poduzimanjem potrebnih mjera nakon revizije kvalitete imovine te provedbom propisa o bankarskoj uniji i budućim razvojem daljnjih aktivnosti predviđenih u prijelaznom razdoblju jedinstvenog sanacijskog mehanizma; da potiču ulaganja u privatnom sektoru i povećaju dotok kredita u gospodarstvo mjerama za poboljšanje pristupa MSP-ova kreditiranju, jačanjem tržišta kapitala i oživljavanjem tržišta sekuritizacije, na temelju prijedloga i rasporeda iz komunikacije Komisije o dugoročnom financiranju europskog gospodarstva;

| 4. | da nastave raditi na jačanju ekonomske i monetarne unije i da doprinesu poboljšanju okvira ekonomskog nadzora u okviru njegovih preispitivanja predviđenih za kraj 2014. |
| --- | --- |

4.

da nastave raditi na jačanju ekonomske i monetarne unije i da doprinesu poboljšanju okvira ekonomskog nadzora u okviru njegovih preispitivanja predviđenih za kraj 2014.

Sastavljeno u Bruxellesu 8. srpnja 2014.

Za Vijeće

Predsjednik

P. C. PADOAN

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  Uredba (EU) br. 472/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o jačanju gospodarskog i proračunskog nadzora država članica europodručja koje su suočene s ozbiljnim poteškoćama u odnosu na svoju financijsku stabilnost ili im prijete takve poteškoće (SL L 140, 27.5.2013., str. 1.); Uredba (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o zajedničkim odredbama za praćenje i procjenu nacrta proračunskih planova i osiguranju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju (SL L 140, 27.5.2013., str. 11.).

3

(4)  Uredba Vijeća (EU) br. 1177/2011 od 8. studenoga 2011. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1467/97 o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (SL L 306, 23.11.2011., str. 33.); Direktiva Vijeća 2011/85/EU od 8. studenoga 2011. o zahtjevima za proračunske okvire država članica (SL L 306, 23.11.2011., str. 41.); Uredba (EU) br. 1173/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o učinkovitoj provedbi proračunskog nadzora u europodručju (SL L 306, 23.11.2011., str. 1.); Uredba (EU) br. 1174/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o provedbenim mjerama za ispravljanje prekomjernih makroekonomskih neravnoteža u europodručju (SL L 306, 23.11.2011., str. 8.); Uredba (EU) br. 1175/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1466/97 o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (SL L 306, 23.11.2011., str. 12.); Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

4

---

II Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Vijeće

| 29.7.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 247/144 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 247/144

---

NAPOMENA S OBJAŠNJENJEM

Prateći dokument uz preporuke Vijeća državama članicama u okviru europskog semestra 2014.

2014/C 247/28

Članak 2.ab, stavak 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97 (1)o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika, koji je dio odjeljka o „gospodarskom dijalogu”, navodi da se „od Vijeća u pravilu očekuje poštovanje preporuka i prijedloga Komisije ili javno obrazloženje svojeg stajališta”.

S obzirom na ovo „pravilo poštovanja ili obrazloženja” Vijeće ovime predstavlja sljedeća obrazloženja dogovorenih promjena preporuka Komisije o posebnim preporukama za pojedine države članice (CSR – Country Specific Recommendations) u kontekstu europskog semestra 2014. s kojima Komisija nije suglasna.

Vijeće je također dogovorilo niz dodataka, kao i činjeničnih ili tehničkih promjena preporuka uz punu potporu Komisije (2).

BELGIJA

CSR 3

Tekst Komisije:

ograničiti rast buduće javne potrošnje povezane sa starenjem stanovništva, osobito u pogledu mirovina i dugoročne skrbi, ulaganjem većih napora u smanjenje jaza između stvarne i zakonske dobi za umirovljenje, poticanjem smanjenja mogućnosti prijevremenog napuštanja zaposlenja, promicanjem aktivnog starenja, usklađivanjem zakonske dobi za umirovljenje i zahtjeva za trajanje radnog vijeka s promjenama očekivanog životnog vijeka te poboljšanjem isplativosti javne potrošnje na usluge dugoročne skrbi.

Dogovoreni tekst:

ograničiti rast buduće javne potrošnje povezane sa starenjem stanovništva, osobito u pogledu mirovina i dugoročne skrbi, ulaganjem većih napora u smanjenje jaza između stvarne i zakonske dobi za umirovljenje, poticanjem smanjenja mogućnosti prijevremenog napuštanja zaposlenja, promicanjem aktivnog starenja, usklađivanjem zakonske dobi za umirovljenje i zahtjeva za trajanje radnog vijeka s promjenama očekivanog životnog vijeka te poboljšanjem isplativosti javne potrošnje na usluge dugoročne skrbi.

Objašnjenje:

Dogovoreno je da glavni izazov u Belgiji ostaje povećanje stvarne dobi umirovljenja, s obzirom na jaz između stvarne i zakonske dobi za umirovljenje. Minimalna dob i trajanje radnog vijeka koji se zahtijevaju za rano umirovljenje povisuju se važnom tekućom reformom; povisivanjem zakonske dobi za umirovljenje kratkoročno bi se povećao taj razmak i stoga bi reforma došla u krivo vrijeme.

BUGARSKA

Nema promjena preporuka s kojima Komisija nije suglasna.

ČEŠKA

Nema promjena preporuka s kojima Komisija nije suglasna.

DANSKA

Nema promjena preporuka.

NJEMAČKA

Nema promjena preporuka s kojima Komisija nije suglasna.

ESTONIJA

Nema promjena preporuka s kojima Komisija nije suglasna.

IRSKA

Nema promjena preporuka s kojima Komisija nije suglasna.

ŠPANJOLSKA

CSR 5

Tekst Komisije:

da provede nacionalni akcijski plan za socijalno uključivanje 2013. – 2016. i ocijeni njegovu učinkovitost u odnosu na sve njegove ciljeve; da ojača administrativnu sposobnost i koordinaciju između službi za zapošljavanje i socijalnih službi kako bi stvorila integrirane kanale potpore ugroženim skupinama te da pojednostavni postupke kako bi olakšala prelaske između programâ minimalnog dohotka i tržišta rada; da preciznije usmjeri programe potpore obitelji i kvalitetne usluge dajući prednost obiteljima s niskim primanjima koje imaju djecu, kako bi se osigurala progresivnost i učinkovitost socijalnih transfera.

Dogovoreni tekst:

da provede nacionalni akcijski plan za socijalno uključivanje 2013. – 2016. i ocijeni njegovu učinkovitost u odnosu na sve njegove ciljeve; da ojača administrativnu sposobnost i koordinaciju između službi za zapošljavanje i socijalnih službi kako bi stvorila integrirane kanale potpore ugroženim skupinama, racionalizira postupke
  te da ojača racionalizirane postupke među javnim službama odgovornima za programe minimalnog dohotka kako bi olakšala prelaske između programâ minimalnog dohotka i tržišta rada; da preciznije usmjeri programe potpore obitelji i kvalitetne usluge dajući prednost obiteljima s niskim primanjima koje imaju djecu, kako bi se osigurala progresivnost i učinkovitost socijalnih transfera.

Obrazloženje:

Ova je formulacija usklađenija s raspodjelom ovlasti između javne uprave u području socijalnih usluga i programâ minimalnog dohotka kada država surađuje na tehničkoj i političkoj razini s regijama, što može rezultirati poboljšanim procesima.

FRANCUSKA

Nema promjena preporuka s kojima Komisija nije suglasna.

HRVATSKA

Nema promjena preporuka s kojima Komisija nije suglasna.

ITALIJA

Nema promjena preporuka s kojima Komisija nije suglasna.

LATVIJA

Nema promjena preporuka.

LITVA

CSR 3

Tekst Komisije:

Bolje usmjeriti poticajne mjere kako bi se povećalo sudjelovanje osoba s niskim kvalifikacijama i dugotrajno nezaposlenih na tržištu rada. Poboljšati opseg i prikladnost naknada za nezaposlenost i povezati ih s aktivacijom. Riješiti trajnu neusklađenost vještina i potreba tržišta rada poboljšanjem usklađenosti obrazovanja s potrebama tržišta rada i promicati cjeloživotno učenje. Odrediti kao prioritet ponudu kvalitetnog naukovanja i jačanje partnerstva s privatnim sektorom kako bi se poboljšala zapošljivost mladih. Preispitati primjerenost radnoga zakonodavstva nakon savjetovanja sa socijalnim partnerima, osobito u pogledu okvira za ugovore o radu i za uvjete povezane s radnim vremenom.

Dogovoreni tekst:

Bolje usmjeriti poticajne mjere kako bi se povećalo sudjelovanje osoba s niskim kvalifikacijama i dugotrajno nezaposlenih na tržištu rada. Poboljšati opseg i prikladnost naknada za nezaposlenost i povezati ih s aktivacijom. Riješiti trajnu neusklađenost vještina i potreba tržišta rada poboljšanjem usklađenosti obrazovanja s potrebama tržišta rada, između ostaloga na temelju sustavâ predviđanja budućih potreba za vještinama, i promicati cjeloživotno učenje. Odrediti kao prioritet ponudu kvalitetnog naukovanja, drugih oblika učenja kroz rad i jačanje partnerstva s privatnim sektorom kako bi se poboljšala zapošljivost mladih. Preispitati primjerenost radnoga zakonodavstva nakon savjetovanja sa socijalnim partnerima, osobito u pogledu okvira za ugovore o radu i za uvjete povezane s radnim vremenom.

Obrazloženje:

Zaključci rada EMCO-a na multilateralnom nadzoru prepoznali su ulogu reformi osposobljavanja kroz rad u Litvi, potrebu za planovima za povećanje učinkovitosti strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te razvoj tih planova.

LUKSEMBURG

CSR 2

Tekst Komisije:

u cilju osiguravanja fiskalne održivosti ograničio rashode povezane sa starosti stanovništva većom ekonomičnošću dugotrajne skrbi, proveo mirovinsku reformu radi povišenja stvarne dobi za umirovljenje, među inim i ograničavanjem prijevremenog umirovljenja i povezivanjem zakonske dobi za umirovljenje s duljinom očekivanog životnog vijeka; Pojačati napore za povećanje stope zaposlenosti starijih radnika, uključujući poboljšanjem njihove zapošljivosti putem cjeloživotnog učenja.

Dogovoreni tekst:

u cilju osiguravanja fiskalne održivosti ograničio rashode povezane sa starosti stanovništva većom ekonomičnošću dugotrajne skrbi, proveo mirovinsku reformu radi povišenja stvarne dobi za umirovljenje, među inim i ograničavanjem prijevremenog umirovljenja i povezivanjem zakonske dobi za umirovljenje, usklađivanjem dobi za umirovljenje ili mirovina s promjenama očekivanog životnog vijeka. Pojačati napore za povećanje stope zaposlenosti starijih radnika, uključujući poboljšanjem njihove zapošljivosti putem cjeloživotnog učenja.

Objašnjenje:

Ova je promjena dogovorena zato što je, s obzirom na to da je zakonska dob za umirovljenje 65, a stvarna ispod 60, važno najprije zatvoriti jaz između stvarne i zakonske dobi za umirovljenje.

CSR 4

Tekst Komisije:

uložio napore radi smanjenja nezaposlenosti mladih niskokvalificiranih tražitelja zaposlenja iz doseljeničkih obitelji koherentnom strategijom, među inim i daljnjim poboljšanjem oblika i praćenja politike za aktivno tržište rada, rješavajući neusklađenost u pogledu vještina i smanjujući financijski nepoticajne mjere koje odvraćaju od rada; u tom smislu ubrzao provedbu reforme općeg i strukovnog obrazovanja te izobrazbe radi bolje usklađenosti vještina mladih ljudi s potražnjom na tržištu rada.

Dogovoreni tekst:

uložio napore radi smanjenja nezaposlenosti mladih niskokvalificiranih tražitelja zaposlenja uključujući onih iz doseljeničkih obitelji koherentnom strategijom, među inim i daljnjim poboljšanjem oblika i praćenja politike za aktivno tržište rada, rješavajući neusklađenost u pogledu vještina i smanjujući financijski nepoticajne mjere koje odvraćaju od rada; u tom smislu ubrzao provedbu reforme općeg i strukovnog obrazovanja te izobrazbe radi bolje usklađenosti vještina mladih ljudi s potražnjom na tržištu rada.

Obrazloženje:

Monitor učinkovitosti zapošljavanja ukazuje na izazov za LU u pogledu nezaposlenosti mladih. Multilateralni nadzor EMCO-a pozdravio je uspostavu Jamstva za mlade i njegovu povećanu usmjerenost na ljude migrantskog podrijetla.

MAĐARSKA

Nema promjena preporuka s kojima Komisija nije suglasna.

MALTA

CSR 2

Tekst Komisije:

da ubrza tekuću mirovinsku reformu, ponajprije znatnim ubrzanjem planiranog povećanja zakonske dobi za umirovljenje i njezinim povezivanjem s promjenama očekivanog životnog vijeka; da osigura da se sveobuhvatnom reformom javnog zdravstva postigne ekonomično i održivo korištenje raspoloživih resursa, primjerice jačanjem primarne skrbi.

Dogovoreni tekst:

da osigura dugoročnu održivost javnih financija, nastavi
  ojačavati tekuću mirovinsku reformu, primjerice
  uočljivo značajnim ubrzanjem planiranog
  već provedenog povećanja zakonske dobi za umirovljenje i njezinim povezivanjem s promjenama očekivanog životnog vijeka. da osigura da se sveobuhvatnom reformom javnog zdravstva postigne ekonomično i održivo korištenje raspoloživih resursa, primjerice jačanjem primarne skrbi.

Objašnjenje:

Mirovinska reforma proces je koji je u tijeku na Malti. Posebno, Malta ponavlja da se završni dokument Radne skupine za mirovine očekuje u listopadu 2014. Ta će skupina sastaviti cjelovitu strategiju usmjerenu na rješavanje pitanja prikladnosti i održivosti mirovina na Malti. Iako se Malta slaže s ciljem osiguravanja dugoročne održivosti, potrebno je omogućiti veću fleksibilnost u pogledu mjera za postizanje tog cilja budući da će propisi biti kontraproduktivni jer bi kočili, a ne omogućavali nastavak napretka mirovinske reforme. Predložena izmjena u skladu je s jezikom preporuka za pojedinu zemlju za 2013., u kojima se dopuštalo određeno diskrecijsko pravo za razliku od previše normativnog jezika predloženog u preporukama za pojedinu zemlju za 2014.

NIZOZEMSKA

CSR 2

Tekst Komisije:

Pojačati napore za postupnu reformu tržišta nekretnina pospješujući planirano smanjenje poreznih odbitaka za hipotekarne kamate, uvodeći više tržišno orijentiran mehanizam za određivanje cijena na tržištu najamnina i dodatno povezujući najamnine s primanjima kućanstva u sektoru socijalnog stanovanja. Pratiti učinke reformi u području socijalnog stanovanja u pogledu pristupačnosti i dostupnosti kućanstvima s niskim dohotkom. Nastaviti ulagati napore u preusmjerenje politika za socijalno stanovanje na pružanje podrške kućanstvima kojima je pomoć najpotrebnija.

Dogovoreni tekst:

Kada to gospodarsko okruženje dopušta, uUložiti veće napore u reformu tržišta nekretnina bržim smanjenjem poreznih odbitaka na hipotekarne kamate te uvođenjem većeg broja tržišno orijentiranih mehanizama za određivanje cijena na tržištu najma nekretnina i dodatnim povezivanjem najamnine s dohotkom kućanstva u sektoru socijalnog stanovanja. Pratiti učinke reformi u području socijalnog stanovanja u pogledu pristupačnosti i dostupnosti kućanstvima s niskim dohotkom. Nastaviti ulagati napore u preusmjerenje politika za socijalno stanovanje na pružanje podrške kućanstvima kojima je pomoć najpotrebnija.

Objašnjenje:

Dogovoreno je da brza provedba reforme odbitaka na hipotekarne kamate u trenutačnim gospodarskim okolnostima predstavlja određene rizike, osobito s obzirom na činjenicu da se više od milijun kućanstava nalazi u položaju negativnog vlasničkog udjela u svojim domovima (hipotekarni zajam je veći nego vrijednost kuće). Stoga se smatralo osobito relevantnim u ovoj preporuci uputiti na gospodarsko okruženje u kojemu bi se takve reforme odvijale.

AUSTRIJA

CSR 2

Tekst Komisije:

Poboljšati dugoročnu održivost mirovinskog sustava, osobito ubrzanjem usklađivanja zakonske dobi za umirovljenje za muškarce i žene i povezivanjem zakonske dobi za umirovljenje sa životnim vijekom. Pratiti provedbu nedavnih reformi kojima se ograničava dostupnost prijevremenog umirovljenja. Dodatno poboljšati isplativost i održivost usluga zdravstvene i dugotrajne skrbi.

Dogovoreni tekst:

Poboljšati dugoročnu održivost mirovinskog sustava, osobito ubrzanjem usklađivanja zakonske dobi za umirovljenje za muškarce i žene povećanjem stvarne dobi za umirovljenje i povezivanjem
  usklađivanjem
  zakonske dobi za umirovljenje s promjenama očekivanog životnog vijeka. Pratiti provedbu nedavnih reformi kojima se ograničava dostupnost prijevremenog umirovljenja. Dodatno poboljšati isplativost i održivost usluga zdravstvene i dugotrajne skrbi.

Objašnjenje:

Tekst preporuke sadrži sličnu formulaciju kakva je dogovorena za druge države članice. Dogovoreno je da postoje različiti načini povisivanja efektivne dobi umirovljenja te u skladu s time rješavanja izazova u mirovinskim sustavima i održivosti javnih financija. Izvorni tekst Komisije usmjeren samo na povisivanje (zakonske) dobi umirovljenja bio je prestrog i usko definiran. Novi tekst poziva se na tekst koji je Vijeće prethodno donijelo, posljednji put u Izvješću o održivosti za 2012. od 12. veljače 2013.

POLJSKA

Nema promjena preporuka s kojima Komisija nije suglasna.

PORTUGAL

CSR 3

Tekst Komisije:

riješio problem visoke razine nezaposlenosti mladih, prije svega učinkovitim predviđanjem potražnje za vještinama i obuhvaćanjem neregistriranih mladih osoba, u skladu s ciljevima iz jamstva za mlade; povećao prag prihvatljivosti u okviru programa minimalnog dohotka; osigurao primjereni doseg socijalne pomoći, pri čemu je istovremeno potrebno osigurati učinkovitu aktivaciju korisnika pomoći.

Dogovoreni tekst:

riješio problem visoke razine nezaposlenosti mladih, prije svega učinkovitim predviđanjem potražnje za vještinama i obuhvaćanjem neregistriranih mladih osoba, u skladu s ciljevima iz jamstva za mlade; povećao prag prihvatljivosti u okviru programa minimalnog dohotka; osigurao primjereni doseg socijalne pomoći, uključujući sustav minimalnog dohotka, pri čemu je istovremeno potrebno osigurati učinkovitu aktivaciju korisnika pomoći.

Obrazloženje:

Ovo je područje u nadležnosti država članica i kompromisnim tekstom promiče se primjerenost dosega socijalne pomoći.

RUMUNJSKA

Nema promjena preporuka s kojima Komisija nije suglasna.

SLOVENIJA

CSR 2

Tekst Komisije:

na temelju javnog savjetovanja donijela mjere za osiguranje održivosti mirovinskog sustava nakon 2020., obuhvaćajući prilagodbe glavnih parametara, poput povezivanja zakonske dobi za umirovljenje i budućeg produljenja životnog vijeka te poticanja privatnog doprinosa u drugi stup mirovinskog sustava; zaustavila rashode povezane sa starenjem u području dugoročne skrbi dajući pogodnosti najpotrebitijima i preusmjeravajući pružanje skrbi od ustanova za skrb na kućnu njegu.

Dogovoreni tekst:

na temelju javnog savjetovanja donijela mjere za osiguranje održivosti mirovinskog sustava i primjerenosti mirovina nakon 2020., obuhvaćajući prilagodbe glavnih parametara, poput povezivanja zakonske dobi za umirovljenje i budućeg produljenja životnog vijeka te poticanja privatnog doprinosa u drugi stup mirovinskog sustava; zaustavila rashode povezane sa starenjem u području dugoročne skrbi dajući pogodnosti najpotrebitijima i preusmjeravajući pružanje skrbi od ustanova za skrb na kućnu njegu.

Objašnjenje:

Dogovoreno je da se u preporuci naznači da bi se daljnjim smanjenjem stope zamjene riskiralo dodatno povećanje stope siromaštva osoba u dobi od preko 65 godina i opteretilo socijalne izdatke.

SLOVAČKA

Nema promjena preporuka s kojima Komisija nije suglasna.

FINSKA

CSR 3

Tekst Komisije:

da bolje iskoristi puni potencijal radne snage na tržištu rada, među ostalim poboljšanjem stope zaposlenosti i izgleda za zaposlenje starijih radnika, ograničenjem mogućnosti ranog napuštanja tržišta rada i usklađivanjem zakonske dobi za umirovljenje s promjenama očekivanog životnog vijeka; da poboljša izglede na tržištu rada za mlade i dugotrajno nezaposlene osobe, stavljajući poseban naglasak na strukovno obrazovanje i ciljane aktivacijske mjere.

Dogovoreni tekst:

da bolje iskoristi puni potencijal radne snage na tržištu rada, među ostalim poboljšanjem stope zaposlenosti i izgleda za zaposlenje starijih radnika, i povećanjem stvarne dobi za umirovljenje, ograničenjem mogućnosti ranog napuštanja tržišta rada i usklađivanjem zakonske
  te dobi za umirovljenje ili mirovina s promjenama očekivanog životnog vijeka; da poboljša izglede na tržištu rada za mlade i dugotrajno nezaposlene osobe, stavljajući poseban naglasak na strukovno obrazovanje i ciljane aktivacijske mjere.

Objašnjenje:

Tekst preporuke sadrži sličnu formulaciju kakva je dogovorena za druge države članice. Dogovoreno je da postoje različiti načini povisivanja efektivne dobi umirovljenja te u skladu s time rješavanja izazova u mirovinskim sustavima i održivosti javnih financija. Izvorni tekst Komisije usmjeren samo na povisivanje (zakonske) dobi umirovljenja bio je prestrog i usko definiran. Novi tekst poziva se na tekst koji je Vijeće prethodno donijelo, posljednji put u Izvješću o održivosti za 2012. od 12. veljače 2013.

ŠVEDSKA

Nema promjena preporuka.

UJEDINJENA KRALJEVINA

Nema promjena preporuka s kojima Komisija nije suglasna.

EUROPODRUČJE

Nema promjena preporuka s kojima Komisija nije suglasna.

---

(1)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (SL L 209, 2.8.1997, str. 1.).

(2)  Promijenjeni tekst označen je kurzivom, a izbrisani je tekst precrtan.

---